www.info.hazu.hr
Open in
urlscan Pro
31.147.205.230
Public Scan
Submitted URL: http://info.hazu.hr/
Effective URL: https://www.info.hazu.hr/
Submission: On November 08 via api from US — Scanned from DE
Effective URL: https://www.info.hazu.hr/
Submission: On November 08 via api from US — Scanned from DE
Form analysis
1 forms found in the DOMPOST
<form id="mc4wp-form-1" class="mc4wp-form mc4wp-form-3732" method="post" data-id="3732" data-name="Newsletter Form">
<div class="mc4wp-form-fields"><label>Vaše ime</label>
<input type="text" name="FNAME" placeholder="Vaše ime" required="">
<label>Vaš email</label>
<input type="email" name="EMAIL" placeholder="Vaš email" required="">
<label class="checkbox">
<input name="AGREE_TO_TERMS" type="checkbox" value="1" required="">
<a href="/pravo-na-pristup-informacijama/" target="_blank">Pročitao/la sam i slažem se sa pravilima privatnosti</a>
</label>
<input type="submit" value="Prijavi se">
</div><label style="display: none !important;">Leave this field empty if you're human: <input type="text" name="_mc4wp_honeypot" value="" tabindex="-1" autocomplete="off"></label><input type="hidden" name="_mc4wp_timestamp"
value="1667883835"><input type="hidden" name="_mc4wp_form_id" value="3732"><input type="hidden" name="_mc4wp_form_element_id" value="mc4wp-form-1">
<div class="mc4wp-response"></div>
</form>
Text Content
Prijeđi na glavni sadržajOmogućiti pristup osobama s oštećenjima vidaOtvorite izbornik pristupačnosti * * * O akademiji * Misija / Strateški plan * Projekti * Pravni akti * Javna nabava * Financije * Planovi rada * Izvještaji o radu * Međunarodna suradnja * Povijest * Osnutak Akademije * Josip Juraj Strossmayer * Palača Akademije * Bašćanska ploča * Škrinja sv. Šimuna * Narodni dom * Guarnerijeva violina * Soba nobelovaca * Predsjednici Akademije * Članstvo * Redoviti članovi * Članovi suradnici * Dopisni članovi * Počasni članovi * Članovi po razredima * Preminuli članovi * Spomenice preminulim članovima * Organizacija * Uprava * Predsjedništvo Akademije * Skupština HAZU * Razredi * I. Razred za društvene znanosti * II. Razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti * III. Razred za prirodne znanosti * IV. Razred za medicinske znanosti * V. Razred za filološke znanosti * VI. Razred za književnost * VII. Razred za likovne umjetnosti * VIII. Razred za glazbenu umjetnost i muzikologiju * IX. Razred za tehničke znanosti * Znanstvene i umjetničke sastavnice HAZU * Znanstvenoistraživačke jedinice * Muzeji – Galerije – Zbirke * Druge jedinice * Znanstvena vijeća * Znanstveno vijeće za antropologijska istraživanja * Znanstveno vijeće za arhitekturu, urbanizam i uređenje prostora * Znanstveno vijeće za daljinska istraživanja * Znanstveno vijeće za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava * Znanstveno vijeće za ekonomska istraživanja i hrvatsko gospodarstvo * Znanstveno vijeće za istraživačku infrastrukturu Hrvatske * Znanstveno vijeće za istraživanje odnosa Hrvatske i europskog jugoistoka u povijesnoj perspektivi * Znanstveno vijeće za kazalište, film, radio i televiziju * Znanstveno vijeće za kristalografiju HAZU – Hrvatska kristalografska zajednica * Znanstveno vijeće za mir i ljudska prava * Znanstveno vijeće za naftno-plinsko gospodarstvo i energetiku * Znanstveno vijeće za obrazovanje i školstvo * Znanstveno vijeće za poljoprivredu i šumarstvo * Znanstveno vijeće za pomorstvo * Znanstveno vijeće za prirodoznanstvena istraživanja Jadrana * Znanstveno vijeće za promet * Znanstveno vijeće za tehnološki razvoj * Znanstveno vijeće za turizam i prostor * Znanstveno vijeće za zaštitu prirode * Odbori * Knjižnični odbor Knjižnice HAZU * Odbor projekta Hrvatska i Europa * Odbor za obnovu i razvitak Arboretuma Trsteno * Odbor za suradnju s hrvatskim sveučilištima i znanstvenim institutima * Odbor za međunarodnu suradnju * Odbor za Statut * Odbor za imovinu * Odbor za nagrade * Odbor za utvrđivanje postojanja djela koje nije u skladu s ugledom i dostojanstvom člana Hrvatske akademije * Odbor za koordinaciju rada znanstvenoistraživačkih i umjetničko-galerijskih jedinica * Odbor za zaštitu dobara od nacionalnog interesa * Odbor za normu hrvatskoga standardnog jezika * Povjerenstva i druga tijela HAZU * Etičko povjerenstvo * Hrvatsko povjerenstvo za geodeziju i geofiziku * Nacionalni odbor INQUA * Povjerenstvo za definiranje i promicanje znanosti od nacionalnog značaja * Stručne službe * M-G-Z * Pregled aktivnosti M-G-Z * Muzeji i galerije * Strossmayerova galerija starih majstora, Zagreb * Kabinet grafike, Zagreb * Gliptoteka, Zagreb * Hrvatski muzej arhitekture, Zagreb * Hrvatski muzej medicine i farmacije, Zagreb * Umjetničke zbirke * Memorijalna zbirka Maksimilijana Vanke, Korčula * Muzejsko-kazališna zbirka, Zagreb * Kulturno-povijesne zbirke * Umjetnički inventar Palače HAZU, Zagreb * Inventar umjetnina ljetnikovca Gučetić-Gozze u Arboretumu Trsteno, Dubrovnik * Inventar umjetnina Sorkočevićeva ljetnikovca u Dubrovniku, Dubrovnik * Muzej i biblioteka Baltazara Bogišića u Cavtatu, Cavtat * Muzejska zbirka Vekarić, Orebić * Zbirka Pomorskog muzeja u Zadru, Zadar * Aktualno * Obavijesti * Izložbe * Skupovi i predavanja * Arhiva vijesti * Kalendar događanja * Nagrade i natječaji * Nagrade HAZU * Dobitnici nagrade HAZU * Odbor za Nagrade HAZU * Javni natječaji HAZU * Stipendija Baloković * Natječaji za radna mjesta * Obavijesti i natječaji HRZZ * Međunarodni natječaji * Natječaji za usavršavanje * Natječaji za knjige i časopise * Nakladništvo * Knjižnice * Zaklada HAZU * Menu * * * O akademiji * Misija / Strateški plan * Projekti * Pravni akti * Javna nabava * Financije * Planovi rada * Izvještaji o radu * Međunarodna suradnja * Povijest * Osnutak Akademije * Josip Juraj Strossmayer * Palača Akademije * Bašćanska ploča * Škrinja sv. Šimuna * Narodni dom * Guarnerijeva violina * Soba nobelovaca * Predsjednici Akademije * Članstvo * Redoviti članovi * Članovi suradnici * Dopisni članovi * Počasni članovi * Članovi po razredima * Preminuli članovi * Spomenice preminulim članovima * Organizacija * Uprava * Predsjedništvo Akademije * Skupština HAZU * Razredi * I. Razred za društvene znanosti * II. Razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti * III. Razred za prirodne znanosti * IV. Razred za medicinske znanosti * V. Razred za filološke znanosti * VI. Razred za književnost * VII. Razred za likovne umjetnosti * VIII. Razred za glazbenu umjetnost i muzikologiju * IX. Razred za tehničke znanosti * Znanstvene i umjetničke sastavnice HAZU * Znanstvenoistraživačke jedinice * Muzeji – Galerije – Zbirke * Druge jedinice * Znanstvena vijeća * Znanstveno vijeće za antropologijska istraživanja * Znanstveno vijeće za arhitekturu, urbanizam i uređenje prostora * Znanstveno vijeće za daljinska istraživanja * Znanstveno vijeće za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava * Znanstveno vijeće za ekonomska istraživanja i hrvatsko gospodarstvo * Znanstveno vijeće za istraživačku infrastrukturu Hrvatske * Znanstveno vijeće za istraživanje odnosa Hrvatske i europskog jugoistoka u povijesnoj perspektivi * Znanstveno vijeće za kazalište, film, radio i televiziju * Znanstveno vijeće za kristalografiju HAZU – Hrvatska kristalografska zajednica * Znanstveno vijeće za mir i ljudska prava * Znanstveno vijeće za naftno-plinsko gospodarstvo i energetiku * Znanstveno vijeće za obrazovanje i školstvo * Znanstveno vijeće za poljoprivredu i šumarstvo * Znanstveno vijeće za pomorstvo * Znanstveno vijeće za prirodoznanstvena istraživanja Jadrana * Znanstveno vijeće za promet * Znanstveno vijeće za tehnološki razvoj * Znanstveno vijeće za turizam i prostor * Znanstveno vijeće za zaštitu prirode * Odbori * Knjižnični odbor Knjižnice HAZU * Odbor projekta Hrvatska i Europa * Odbor za obnovu i razvitak Arboretuma Trsteno * Odbor za suradnju s hrvatskim sveučilištima i znanstvenim institutima * Odbor za međunarodnu suradnju * Odbor za Statut * Odbor za imovinu * Odbor za nagrade * Odbor za utvrđivanje postojanja djela koje nije u skladu s ugledom i dostojanstvom člana Hrvatske akademije * Odbor za koordinaciju rada znanstvenoistraživačkih i umjetničko-galerijskih jedinica * Odbor za zaštitu dobara od nacionalnog interesa * Odbor za normu hrvatskoga standardnog jezika * Povjerenstva i druga tijela HAZU * Etičko povjerenstvo * Hrvatsko povjerenstvo za geodeziju i geofiziku * Nacionalni odbor INQUA * Povjerenstvo za definiranje i promicanje znanosti od nacionalnog značaja * Stručne službe * M-G-Z * Pregled aktivnosti M-G-Z * Muzeji i galerije * Strossmayerova galerija starih majstora, Zagreb * Kabinet grafike, Zagreb * Gliptoteka, Zagreb * Hrvatski muzej arhitekture, Zagreb * Hrvatski muzej medicine i farmacije, Zagreb * Umjetničke zbirke * Memorijalna zbirka Maksimilijana Vanke, Korčula * Muzejsko-kazališna zbirka, Zagreb * Kulturno-povijesne zbirke * Umjetnički inventar Palače HAZU, Zagreb * Inventar umjetnina ljetnikovca Gučetić-Gozze u Arboretumu Trsteno, Dubrovnik * Inventar umjetnina Sorkočevićeva ljetnikovca u Dubrovniku, Dubrovnik * Muzej i biblioteka Baltazara Bogišića u Cavtatu, Cavtat * Muzejska zbirka Vekarić, Orebić * Zbirka Pomorskog muzeja u Zadru, Zadar * Aktualno * Obavijesti * Izložbe * Skupovi i predavanja * Arhiva vijesti * Kalendar događanja * Nagrade i natječaji * Nagrade HAZU * Dobitnici nagrade HAZU * Odbor za Nagrade HAZU * Javni natječaji HAZU * Stipendija Baloković * Natječaji za radna mjesta * Obavijesti i natječaji HRZZ * Međunarodni natječaji * Natječaji za usavršavanje * Natječaji za knjige i časopise * Nakladništvo * Knjižnice * Zaklada HAZU * * * * O akademiji * Misija / Strateški plan * Projekti * Pravni akti * Javna nabava * Financije * Planovi rada * Izvještaji o radu * Međunarodna suradnja * Povijest * Osnutak Akademije * Josip Juraj Strossmayer * Palača Akademije * Bašćanska ploča * Škrinja sv. Šimuna * Narodni dom * Guarnerijeva violina * Soba nobelovaca * Predsjednici Akademije * Članstvo * Redoviti članovi * Članovi suradnici * Dopisni članovi * Počasni članovi * Članovi po razredima * Preminuli članovi * Spomenice preminulim članovima * Organizacija * Uprava * Predsjedništvo Akademije * Skupština HAZU * Razredi * I. Razred za društvene znanosti * II. Razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti * III. Razred za prirodne znanosti * IV. Razred za medicinske znanosti * V. Razred za filološke znanosti * VI. Razred za književnost * VII. Razred za likovne umjetnosti * VIII. Razred za glazbenu umjetnost i muzikologiju * IX. Razred za tehničke znanosti * Znanstvene i umjetničke sastavnice HAZU * Znanstvenoistraživačke jedinice * Muzeji – Galerije – Zbirke * Druge jedinice * Znanstvena vijeća * Znanstveno vijeće za antropologijska istraživanja * Znanstveno vijeće za arhitekturu, urbanizam i uređenje prostora * Znanstveno vijeće za daljinska istraživanja * Znanstveno vijeće za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava * Znanstveno vijeće za ekonomska istraživanja i hrvatsko gospodarstvo * Znanstveno vijeće za istraživačku infrastrukturu Hrvatske * Znanstveno vijeće za istraživanje odnosa Hrvatske i europskog jugoistoka u povijesnoj perspektivi * Znanstveno vijeće za kazalište, film, radio i televiziju * Znanstveno vijeće za kristalografiju HAZU – Hrvatska kristalografska zajednica * Znanstveno vijeće za mir i ljudska prava * Znanstveno vijeće za naftno-plinsko gospodarstvo i energetiku * Znanstveno vijeće za obrazovanje i školstvo * Znanstveno vijeće za poljoprivredu i šumarstvo * Znanstveno vijeće za pomorstvo * Znanstveno vijeće za prirodoznanstvena istraživanja Jadrana * Znanstveno vijeće za promet * Znanstveno vijeće za tehnološki razvoj * Znanstveno vijeće za turizam i prostor * Znanstveno vijeće za zaštitu prirode * Odbori * Knjižnični odbor Knjižnice HAZU * Odbor projekta Hrvatska i Europa * Odbor za obnovu i razvitak Arboretuma Trsteno * Odbor za suradnju s hrvatskim sveučilištima i znanstvenim institutima * Odbor za međunarodnu suradnju * Odbor za Statut * Odbor za imovinu * Odbor za nagrade * Odbor za utvrđivanje postojanja djela koje nije u skladu s ugledom i dostojanstvom člana Hrvatske akademije * Odbor za koordinaciju rada znanstvenoistraživačkih i umjetničko-galerijskih jedinica * Odbor za zaštitu dobara od nacionalnog interesa * Odbor za normu hrvatskoga standardnog jezika * Povjerenstva i druga tijela HAZU * Etičko povjerenstvo * Hrvatsko povjerenstvo za geodeziju i geofiziku * Nacionalni odbor INQUA * Povjerenstvo za definiranje i promicanje znanosti od nacionalnog značaja * Stručne službe * M-G-Z * Pregled aktivnosti M-G-Z * Muzeji i galerije * Strossmayerova galerija starih majstora, Zagreb * Kabinet grafike, Zagreb * Gliptoteka, Zagreb * Hrvatski muzej arhitekture, Zagreb * Hrvatski muzej medicine i farmacije, Zagreb * Umjetničke zbirke * Memorijalna zbirka Maksimilijana Vanke, Korčula * Muzejsko-kazališna zbirka, Zagreb * Kulturno-povijesne zbirke * Umjetnički inventar Palače HAZU, Zagreb * Inventar umjetnina ljetnikovca Gučetić-Gozze u Arboretumu Trsteno, Dubrovnik * Inventar umjetnina Sorkočevićeva ljetnikovca u Dubrovniku, Dubrovnik * Muzej i biblioteka Baltazara Bogišića u Cavtatu, Cavtat * Muzejska zbirka Vekarić, Orebić * Zbirka Pomorskog muzeja u Zadru, Zadar * Aktualno * Obavijesti * Izložbe * Skupovi i predavanja * Arhiva vijesti * Kalendar događanja * Nagrade i natječaji * Nagrade HAZU * Dobitnici nagrade HAZU * Odbor za Nagrade HAZU * Javni natječaji HAZU * Stipendija Baloković * Natječaji za radna mjesta * Obavijesti i natječaji HRZZ * Međunarodni natječaji * Natječaji za usavršavanje * Natječaji za knjige i časopise * Nakladništvo * Knjižnice * Zaklada HAZU * Menu * * * O akademiji * Misija / Strateški plan * Projekti * Pravni akti * Javna nabava * Financije * Planovi rada * Izvještaji o radu * Međunarodna suradnja * Povijest * Osnutak Akademije * Josip Juraj Strossmayer * Palača Akademije * Bašćanska ploča * Škrinja sv. Šimuna * Narodni dom * Guarnerijeva violina * Soba nobelovaca * Predsjednici Akademije * Članstvo * Redoviti članovi * Članovi suradnici * Dopisni članovi * Počasni članovi * Članovi po razredima * Preminuli članovi * Spomenice preminulim članovima * Organizacija * Uprava * Predsjedništvo Akademije * Skupština HAZU * Razredi * I. Razred za društvene znanosti * II. Razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti * III. Razred za prirodne znanosti * IV. Razred za medicinske znanosti * V. Razred za filološke znanosti * VI. Razred za književnost * VII. Razred za likovne umjetnosti * VIII. Razred za glazbenu umjetnost i muzikologiju * IX. Razred za tehničke znanosti * Znanstvene i umjetničke sastavnice HAZU * Znanstvenoistraživačke jedinice * Muzeji – Galerije – Zbirke * Druge jedinice * Znanstvena vijeća * Znanstveno vijeće za antropologijska istraživanja * Znanstveno vijeće za arhitekturu, urbanizam i uređenje prostora * Znanstveno vijeće za daljinska istraživanja * Znanstveno vijeće za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava * Znanstveno vijeće za ekonomska istraživanja i hrvatsko gospodarstvo * Znanstveno vijeće za istraživačku infrastrukturu Hrvatske * Znanstveno vijeće za istraživanje odnosa Hrvatske i europskog jugoistoka u povijesnoj perspektivi * Znanstveno vijeće za kazalište, film, radio i televiziju * Znanstveno vijeće za kristalografiju HAZU – Hrvatska kristalografska zajednica * Znanstveno vijeće za mir i ljudska prava * Znanstveno vijeće za naftno-plinsko gospodarstvo i energetiku * Znanstveno vijeće za obrazovanje i školstvo * Znanstveno vijeće za poljoprivredu i šumarstvo * Znanstveno vijeće za pomorstvo * Znanstveno vijeće za prirodoznanstvena istraživanja Jadrana * Znanstveno vijeće za promet * Znanstveno vijeće za tehnološki razvoj * Znanstveno vijeće za turizam i prostor * Znanstveno vijeće za zaštitu prirode * Odbori * Knjižnični odbor Knjižnice HAZU * Odbor projekta Hrvatska i Europa * Odbor za obnovu i razvitak Arboretuma Trsteno * Odbor za suradnju s hrvatskim sveučilištima i znanstvenim institutima * Odbor za međunarodnu suradnju * Odbor za Statut * Odbor za imovinu * Odbor za nagrade * Odbor za utvrđivanje postojanja djela koje nije u skladu s ugledom i dostojanstvom člana Hrvatske akademije * Odbor za koordinaciju rada znanstvenoistraživačkih i umjetničko-galerijskih jedinica * Odbor za zaštitu dobara od nacionalnog interesa * Odbor za normu hrvatskoga standardnog jezika * Povjerenstva i druga tijela HAZU * Etičko povjerenstvo * Hrvatsko povjerenstvo za geodeziju i geofiziku * Nacionalni odbor INQUA * Povjerenstvo za definiranje i promicanje znanosti od nacionalnog značaja * Stručne službe * M-G-Z * Pregled aktivnosti M-G-Z * Muzeji i galerije * Strossmayerova galerija starih majstora, Zagreb * Kabinet grafike, Zagreb * Gliptoteka, Zagreb * Hrvatski muzej arhitekture, Zagreb * Hrvatski muzej medicine i farmacije, Zagreb * Umjetničke zbirke * Memorijalna zbirka Maksimilijana Vanke, Korčula * Muzejsko-kazališna zbirka, Zagreb * Kulturno-povijesne zbirke * Umjetnički inventar Palače HAZU, Zagreb * Inventar umjetnina ljetnikovca Gučetić-Gozze u Arboretumu Trsteno, Dubrovnik * Inventar umjetnina Sorkočevićeva ljetnikovca u Dubrovniku, Dubrovnik * Muzej i biblioteka Baltazara Bogišića u Cavtatu, Cavtat * Muzejska zbirka Vekarić, Orebić * Zbirka Pomorskog muzeja u Zadru, Zadar * Aktualno * Obavijesti * Izložbe * Skupovi i predavanja * Arhiva vijesti * Kalendar događanja * Nagrade i natječaji * Nagrade HAZU * Dobitnici nagrade HAZU * Odbor za Nagrade HAZU * Javni natječaji HAZU * Stipendija Baloković * Natječaji za radna mjesta * Obavijesti i natječaji HRZZ * Međunarodni natječaji * Natječaji za usavršavanje * Natječaji za knjige i časopise * Nakladništvo * Knjižnice * Zaklada HAZU * HRVATSKA AKADEMIJA ZNANOSTI I UMJETNOSTI Najviša je znanstvena i umjetnička ustanova u Republici Hrvatskoj, razvija i promiče znanstvenu djelatnost i umjetničko stvaralaštvo i od osobite je nacionalne važnosti. Izjave HAZU Nagrade akademika Obnova HAZU nakon potresa AKTUALNE OBAVIJESTI Priopćenje AKADEMIK ANDRIJA MUTNJAKOVIĆ PROGLAŠEN POČASNIM GRAĐANINOM PRIŠTINE U palači Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u ponedjeljak 7. studenog 2022. održana je svečanost proglašenja akademika Andrije Mutnjakovića počasnim građaninom Prištine u kojoj je projektirao zgradu Nacionalne knjižnice Kosova „Pjetër Bogdani“. Prištinski gradonačelnik Përparim Rama tom je prilikom akademiku Mutnjakoviću uručio ključ Grada Prištine i istaknuo važnost koju njegova zgrada ima za identitet Republike Kosovo i njenog glavnog grada. 7. studenoga, 2022 Priopćenje PREDSJEDNIK HRVATSKOG OLIMPIJSKOG ODBORA ZLATKO MATEŠA POSJETIO HRVATSKU AKADEMIJU ZNANOSTI I UMJETNOSTI Predsjednik Hrvatskog olimpijskog odbora Zlatko Mateša posjetio je u četvrtak 3. studenog 2022. Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti gdje ga je primio predsjednik akademik Velimir Neidhardt. 7. studenoga, 2022 Priopćenje OBJAVLJENA PRVA HRVATSKA KNJIGA NA AZERBAJDŽANSKOM JEZIKU, ZBIRKA POEZIJE “ZEFIR” AKADEMIKA DRAGE ŠTAMBUKA U glavnom gradu Azerbajdžana Bakuu, inicijativom veleposlanstva Republike Hrvatske, tiskana je prva hrvatska knjiga na azerbajdžanskom jeziku, zbirka poezije “Zefir” hrvatskog pjesnika i diplomata akademika Drage Štambuka, prijevod njegove perzijske knjige “Damavand, s onu stranu mora” objavljene u Teheranu 2019. 4. studenoga, 2022 Priopćenje KONFERENCIJA “LOV NA TIHOG UBOJICU” Razred za medicinske znanosti Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti pokrovitelj je konferencije “Lov na tihog ubojicu” koja se održava u četvrtak 3. studenog 2022. s početkom u 10 sati na Medicinskom fakultetu u Zagrebu. 27. listopada, 2022 Više obavijesti DOGAĐANJA Skup 100. OBLJETNICA ROĐENJA AKADEMIKA IVE PADOVANA Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti organizira svečanost povodom 100. obljetnice rođenja akademika Ive Padovana, u utorak 8. studenog 2022. s početkom u 12 sati u veliko dvorani palače HAZU. Uvodno će govoriti predsjednik HAZU akademik Velimir Neidhardt, a o životu i djelu akademika Ive Padovana govorit će akademik Zvonko Kusić (predsjednik HAZU 2011. – 2018.), akademkinja Vida DEMARIN, tajnica Razreda za medicinske znanosti HAZU, prof. dr. sc. Goran GEBER, dr. med., predstojnik Klinike za otorinolaringologiju i kirurgiju glave i vrata KBCSM i prof.dr.sc. Livije KALOGJERA, dr. med., KBC Sestre milosrdnice. Skup OTVORENJE GRADILIŠTA I POČETAK OBNOVE U POTRESU STRADALOG KOMPLEKSA GLIPTOTEKE HAZU Otvorenje gradilišta i početak obnove u potresu stradalog kompleksa Gliptoteke Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti bit će u srijedu, 9. studenog 2022. u 10.30 sati, u Medvedgradskoj 2. Na otvaranju gradilišta govore glavni tajnik HAZU akademik Dario Vretenar, tajnik Razreda za likovne umjetnosti akademik Mladen Obad Šćitaroci i glavni projektant Davor Mateković, dipl. ing. arh, a sudjeluju i drugi predstavnici sudionika u gradnji (izvođač MDK GRAĐEVINAR d.o.o., stručni nadzor i koordinator zaštite na radu u fazi izvođenja radova Zajednica ponuditelja ZEM nadzor d.o.o.). Skup PREDSTAVLJANJE KNJIGE AKADEMIK KUZMA KOVAČIĆ, AUTORA AKADEMIKA JOSIPA PEČARIĆA U srijedu 9. studenog 2022. u 12 sati u Knjižnici Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Strossmayerov trg 14 u Zagrebu, održat će se predstavljanje knjige Akademik Kuzma Kovačić, autora akademika Josipa Pečarića. Nakon pozdravne riječi akademika Velimira Neidhardta, predsjednika HAZU, o knjizi će govoriti akademik Josip Pečarić, književnik Hrvoje Hitrec, likovni kritičar Milan Bešlić i akademik Kuzma Kovačić. Predavanje AUTONOMOUS VEHICLE IN LIVING ENVIRONMENT Razred za tehničke znanosti HAZU u suradnji s Francuskim institutom u Hrvatskoj i Fakultetom strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Zagrebu organizira predavanje koje će održati profesor Philippe Martinet AUTONOMOUS VEHICLE IN LIVING ENVIRONMENT, u četvrtak, 10. studenoga 2022. u 12 sati, u dvorani Knjižnice HAZU, Trg Josipa Jurja Strossmayera 14. Uvodno će govoriti tajnik Razreda akademik Ignac Lovrek i akademik Bojan Jerbić Više IZLOŽBE IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE 29. travnja obilježavamo Dan Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti čije je osnivanje na taj datum davne 1861. godine biskup Josip Juraj Strossmayer predložio Hrvatskom saboru, a Sabor prihvatio. Ove godine slavimo i 155 godina djelovanja Knjižnice HAZU, najstarije Akademijine jedinice (1867.-2022.). 29.04.2022 - 31.12.2022 ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Povodom stote obljetnice od rođenja arhitekta Aleksandra Dragomanovića (Banja Luka, 1921. – Zagreb, 1996.) Hrvatski muzej arhitekture HAZU predstavlja prvu virtualnu izložbu iz svog fundusa, autora doc. dr. sc. Alena Žunića: ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / Virtualna izložba iz fundusa Hrvatskog muzeja arhitekture HAZU. Izložba je dostupna na poveznici: https://dragomanovic.hazu.hr 25.03.2022 - 31.12.2022 VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA U povodu 110. godišnjice rođenja dr. sc. Antuna Bauera, povjesničara umjetnosti, arheologa i muzeologa, koji je ostavio dubok trag u nacionalnoj kulturnoj povijesti kao donator i osnivač muzejskih ustanova te inicijator i vizionarski pokretač brojnih kulturnih i muzeoloških projekata, Gliptoteka i Arhiv za likovne umjetnosti HAZU organizirali su virtualnu izložbu popraćenu katalogom. Kroz bogatu arhivsku i fotografsku građu prikazuju se početci ovih dviju značajnih kulturnih ustanova. 27.01.2022 - 31.12.2022 DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU U godini obilježavanja 700. godišnjice smrti Dantea Alighierija Kabinet grafike HAZU priključio se nacionalnim i europskim muzeološko-književnim obilježavanjima te svečane obljetnice virtualnom izložbom i tiskanom publikacijom Danteova Božanstvena komedija u crtežima Mirka Račkog / Iz fundusa Kabineta grafike HAZU. Poveznica na izložbu: https://racki.kabinet-grafike.hazu.hr/ 30.11.2021 - 30.11.2022 VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI U dvjema ustanovama Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Hrvatskom muzeju medicine i farmacije i Odsjeku za povijest medicinskih znanosti, čuva se ostavština hrvatskog neurologa Sergija Dogana, donacija njegove kćeri prof. dr. sc. Branke Marinović, koja je dostupna na virtualnoj izložbi. 22.09.2022 - 22.09.2023 VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU U godini obilježavanja 140. godišnjice rođenja akademika Tomislava Krizmana, Kabinet grafike priključio se obilježavanjima te svečane obljetnice virtualnom izložbom Grafička antologija Tomislava Krizmana / Iz fundusa Kabineta grafike HAZU na adresi: https://krizman.kabinet-grafike.hazu.hr/ 26.07.2022 - 31.07.2023 IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE 29. travnja obilježavamo Dan Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti čije je osnivanje na taj datum davne 1861. godine biskup Josip Juraj Strossmayer predložio Hrvatskom saboru, a Sabor prihvatio. Ove godine slavimo i 155 godina djelovanja Knjižnice HAZU, najstarije Akademijine jedinice (1867.-2022.). 29.04.2022 - 31.12.2022 ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Povodom stote obljetnice od rođenja arhitekta Aleksandra Dragomanovića (Banja Luka, 1921. – Zagreb, 1996.) Hrvatski muzej arhitekture HAZU predstavlja prvu virtualnu izložbu iz svog fundusa, autora doc. dr. sc. Alena Žunića: ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / Virtualna izložba iz fundusa Hrvatskog muzeja arhitekture HAZU. Izložba je dostupna na poveznici: https://dragomanovic.hazu.hr 25.03.2022 - 31.12.2022 VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA U povodu 110. godišnjice rođenja dr. sc. Antuna Bauera, povjesničara umjetnosti, arheologa i muzeologa, koji je ostavio dubok trag u nacionalnoj kulturnoj povijesti kao donator i osnivač muzejskih ustanova te inicijator i vizionarski pokretač brojnih kulturnih i muzeoloških projekata, Gliptoteka i Arhiv za likovne umjetnosti HAZU organizirali su virtualnu izložbu popraćenu katalogom. Kroz bogatu arhivsku i fotografsku građu prikazuju se početci ovih dviju značajnih kulturnih ustanova. 27.01.2022 - 31.12.2022 DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU U godini obilježavanja 700. godišnjice smrti Dantea Alighierija Kabinet grafike HAZU priključio se nacionalnim i europskim muzeološko-književnim obilježavanjima te svečane obljetnice virtualnom izložbom i tiskanom publikacijom Danteova Božanstvena komedija u crtežima Mirka Račkog / Iz fundusa Kabineta grafike HAZU. Poveznica na izložbu: https://racki.kabinet-grafike.hazu.hr/ 30.11.2021 - 30.11.2022 VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI U dvjema ustanovama Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Hrvatskom muzeju medicine i farmacije i Odsjeku za povijest medicinskih znanosti, čuva se ostavština hrvatskog neurologa Sergija Dogana, donacija njegove kćeri prof. dr. sc. Branke Marinović, koja je dostupna na virtualnoj izložbi. 22.09.2022 - 22.09.2023 VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU U godini obilježavanja 140. godišnjice rođenja akademika Tomislava Krizmana, Kabinet grafike priključio se obilježavanjima te svečane obljetnice virtualnom izložbom Grafička antologija Tomislava Krizmana / Iz fundusa Kabineta grafike HAZU na adresi: https://krizman.kabinet-grafike.hazu.hr/ 26.07.2022 - 31.07.2023 IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE 29. travnja obilježavamo Dan Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti čije je osnivanje na taj datum davne 1861. godine biskup Josip Juraj Strossmayer predložio Hrvatskom saboru, a Sabor prihvatio. Ove godine slavimo i 155 godina djelovanja Knjižnice HAZU, najstarije Akademijine jedinice (1867.-2022.). 29.04.2022 - 31.12.2022 ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Povodom stote obljetnice od rođenja arhitekta Aleksandra Dragomanovića (Banja Luka, 1921. – Zagreb, 1996.) Hrvatski muzej arhitekture HAZU predstavlja prvu virtualnu izložbu iz svog fundusa, autora doc. dr. sc. Alena Žunića: ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / Virtualna izložba iz fundusa Hrvatskog muzeja arhitekture HAZU. Izložba je dostupna na poveznici: https://dragomanovic.hazu.hr 25.03.2022 - 31.12.2022 VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA U povodu 110. godišnjice rođenja dr. sc. Antuna Bauera, povjesničara umjetnosti, arheologa i muzeologa, koji je ostavio dubok trag u nacionalnoj kulturnoj povijesti kao donator i osnivač muzejskih ustanova te inicijator i vizionarski pokretač brojnih kulturnih i muzeoloških projekata, Gliptoteka i Arhiv za likovne umjetnosti HAZU organizirali su virtualnu izložbu popraćenu katalogom. Kroz bogatu arhivsku i fotografsku građu prikazuju se početci ovih dviju značajnih kulturnih ustanova. 27.01.2022 - 31.12.2022 DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU U godini obilježavanja 700. godišnjice smrti Dantea Alighierija Kabinet grafike HAZU priključio se nacionalnim i europskim muzeološko-književnim obilježavanjima te svečane obljetnice virtualnom izložbom i tiskanom publikacijom Danteova Božanstvena komedija u crtežima Mirka Račkog / Iz fundusa Kabineta grafike HAZU. Poveznica na izložbu: https://racki.kabinet-grafike.hazu.hr/ 30.11.2021 - 30.11.2022 ŠTO VAS ZANIMA? KORONAVIRUS DOPRINOS HAZU U SUZBIJANJU EPIDEMIJE POTRES 2020 OBNOVA PALAČA, ZGRADA I POKRETNINA HAZU JEDINICE U SASTAVU MUZEJI - GALERIJE - ZBIRKE KONTAKTI SVI KONTAKTI ČLANOVA I DJELATNIKA KALENDAR DOGAĐANJA Kategorija Predavanje Izložba Koncert Skup Manifestacija Predstavljanje knjige Komemoracija Lokacija Knjižnica HAZU Strossmayerova galerija starih majstora HAZU Zagreb Gliptoteka HAZU Zavod za znanstveni i umjetnički rad HAZU u Splitu Online Kabinet grafike HAZU HNK u Osijeku Filozofski fakultet u Osijeku Atrij palače Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti Preporodna dvorana Velika dvorana palače HAZU Gradski muzej Bjelovar Skupštinska dvorana Varaždinske županije Palača Herzer Gradskog muzeja Varaždin Dom kulture Fužine Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu Salon vijećnice Grada Varaždina Hotel Trakošćan Središnja biskupijska i fakultetska knjižnica u Đakovu Gradska knjižnica Franjo Marković Dvorana Pučkog otvorenog učilišta (Gradska vijećnica) Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku Zavod za znanstveni i umjetnički rad HAZU u Splitu Zbirka Baltazara Bogišića u Cavtatu Slovenski dom – KPD „Bazovica”, Podpinjol 43, Rijeka Filozofski fakultet u Rijeci Zavod za povijesne i društvene znanosti HAZU u Rijeci siječanjveljačaožujaktravanjsvibanjlipanjsrpanjkolovozrujanlistopadstudeniprosinac2020202120222023202420252026 listopad STUDENI 2022 prosinac MOTUWETHFRSASU 311234567891011121314151617181920212223242526272829301234 DOGAĐANJA ZA 31. LISTOPAD 08:00 - 00:00 VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online 08:00 VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online 08:00 - 00:00 IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU 08:00 ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 1. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 2. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 3. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 4. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 5. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 6. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 7. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 8. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU 12:00 - 14:00 100. OBLJETNICA ROĐENJA AKADEMIKA IVE PADOVANA Velika dvorana palače HAZU DOGAĐANJA ZA 9. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU OTVORENJE GRADILIŠTA I POČETAK OBNOVE U POTRESU STRADALOG KOMPLEKSA GLIPTOTEKE HAZU 12:00 - 18:00 PREDSTAVLJANJE KNJIGE AKADEMIK KUZMA KOVAČIĆ, AUTORA AKADEMIKA JOSIPA PEČARIĆA Knjižnica HAZU DOGAĐANJA ZA 10. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU 12:00 - 13:30 AUTONOMOUS VEHICLE IN LIVING ENVIRONMENT Knjižnica HAZU DOGAĐANJA ZA 11. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU 09:00 - 15:00 9. ZNANSTVENI SASTANAK TUMORI PROSTATE Knjižnica HAZU DOGAĐANJA ZA 12. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 13. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 14. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 15. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 16. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 17. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 18. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 19. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 20. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 21. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU 10:00 - 14:00 OKRUGLI STOL TURISTIČKE KONCESIJE NA POMORSKOM DOBRU Knjižnica HAZU DOGAĐANJA ZA 22. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 23. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 24. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 25. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 26. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 27. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 28. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 29. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 30. STUDENI Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA Cjelodnevni događaj DANTEOVA BOŽANSTVENA KOMEDIJA U CRTEŽIMA MIRKA RAČKOG / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU DOGAĐANJA ZA 1. PROSINAC Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA DOGAĐANJA ZA 2. PROSINAC Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA DOGAĐANJA ZA 3. PROSINAC Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA DOGAĐANJA ZA 4. PROSINAC Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA SERGIJE DOGAN – MEMORIJALNA GRAĐA U ZBIRKAMA HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GRAFIČKA ANTOLOGIJA TOMISLAVA KRIZMANA / IZ FUNDUSA KABINETA GRAFIKE HAZU Online Cjelodnevni događaj IZLOŽBA U POVODU DANA AKADEMIJE I 155 GODINA DJELOVANJA KNJIŽNICE Knjižnica HAZU Cjelodnevni događaj ARHITEKT ALEKSANDAR DRAGOMANOVIĆ – POVODOM 100 GODINA OD ROĐENJA / VIRTUALNA IZLOŽBA IZ FUNDUSA HRVATSKOG MUZEJA ARHITEKTURE HAZU Online Cjelodnevni događaj VIRTUALNA IZLOŽBA GIPSOTEKA ANTUNA BAUERA ZNAČAJNI DATUMI 8. studenog 8. studenog 1927. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik, politolog i političar Ladislav Polić. Rodio se u Karlovcu 29. listopada 1874. Diplomirao je 1899. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1902. do 1924. bio profesor općeg državnog prava i međunarodnog prava. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1919. do 1920. te 1924. kada je prisilno umirovljen iz političkih razloga kao pristaša republikanske ideje Stjepana Radića. Bio je član stalnog arbitražnog suda u Haagu 1920. i delegat Kraljevine SHS u Ligi naroda 1924. Od 1925. do 1927. bio je zastupnik Hrvatske federalističke seljačke stranke u Narodnoj skupštini. Objavio je mnoge pravne studije i bio autor zakonskih tekstova. Redoviti član JAZU bio je od 1925. 7. studenog 7. studenog 1922. u Rabu se rodio hrvatski ekonomist i političar akademik Jakov Sirotković. Diplomirao je 1948. na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1950. do 1991. Bio je osnivač i prvi direktor Ekonomskog instituta u Zagrebu od 1952. do 1957. Od 1966. do 1968. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bio je potpredsjednik Saveznog izvršnoga vijeća od 1970. do 1974., a zatim do 1978. predsjednik Izvršnog vijeća Sabora SR Hrvatske. Objavio je niz knjiga i znanstvenih članaka iz područja teorije i politike ekonomskog razvoja, makroekonomske analize i ekonomske politike. Bio je glavni urednik Enciklopedije Jugoslavije. Redoviti član HAZU bio je od 1975., od 1966. izvanredni član, a od 1978. do 1991. i predsjednik. Umro je u Zagrebu 31. listopada 2002. 6. studenog 6. studenog 1930. u Požegi se rodio hrvatski književni povjesničar akademik Dubravko Jelčić. Diplomirao je jugoslavistiku 1956. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1960. do 1993. radio je u Institutu (kasnije Zavodu) za književnost HAZU. Od 1995. do 2000. bio je saborski zastupnik. Istaknuo se kao urednik i priređivač brojnih kritičkih i sabranih izdanja djela hrvatskih pisaca te kao autor knjiga o književnopovijesnim temama, posebno o hrvatskom romantizmu, među kojima je i Povijesti hrvatske književnosti iz 1997. Redoviti član HAZU bio je od 1992., a od 1983. bio je član suradnik. Od 1998. do 2003. bio je tajnik Razreda za književnost, a od 2004. do 2010. član Predsjedništva HAZU. Umro je u Zagrebu 28. veljače 2020. 5. studenog 5. studenog 1924. u Ivancu se rodio hrvatski geolog i paleontolog akademik Mirko Malez. Diplomirao je geoznanosti na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu 1953. i do smrti radio u Geološko-paleontološkoj zbirci JAZU koja je 1974. prerasla u Zavod za paleontologiju i geologiju kvartara, te mu je bio prvi voditelj. Predavao je i na studiju geologije na PMF-u. Bavio se geologijom kvartara, kvartarnim i tercijarnim kralježnjacima, razvojem čovjeka, paleolitikom i mezolitikom, kao i speleologijom. Posebno je istraživao špilje Veternicu, Vindiju, Šandalju i područje Krapine. Važno su mu otkriće fosilni ostatci kasnih neandertalaca iz Vindije. Redoviti član JAZU bio je od 1979., a od 1968. dopisni član. Umro je u Zagrebu 23. kolovoza 1990. 4. studenog 4. studenog 1905. u Rastušju se rodio hrvatski pjesnik akademik Dragutin Tadijanović. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je 1937. južnoslavenske književnosti i filozofiju i radio kao korektor, nastavnik na Akademiji likovnih umjetnosti te kao urednik u izdavačkim kućama. U poeziji se javio 1922. opredijelivši se za zavičajnu i intimnu tematiku obilježenu povezanošću s rodnim krajem, prirodom i djetinjstvom, a kasnije i egzistencijalističkim i metafizičkim pitanjima. Redoviti član HAZU bio je od 1965., a izvanredni od 1953. Od 1953. do 1973. bio je direktor Akademijinog Instituta za književnost. Bio je donator Zaklade HAZU koja je 2008. utemeljila pjesničku Nagradu “Dragutin Tadijanović”. Umro je u Zagrebu 27. lipnja 2007. 3. studenog 3. studenog 1924. u Splitu se rodio hrvatski književnik akademik Slobodan Novak. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu završio je 1953. studij jugoslavistike te radio kao lektor, novinar i urednik u novinama, časopisima i izdavačkim kućama te kao ravnatelj Drame u splitskom HNK. Opus mu nije velik, ali je iznimno ujednačen i visoke estetske razine. Od proznih djela najpoznatiji je roman Mirisi, zlato i tamjan iz 1968. u kojem tematizira posljedice rata i bolnu ideološku rascijepljenost hrvatskog političkog bića, sukob tradicije i suvremenosti te traži odgovore na temeljna egzistencijalna pitanja modernog čovjeka. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1983. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 25. srpnja 2016. 1. studenog 1. studenog 1870. u Kraju kraj Lovrana rodio se hrvatski književnik i publicist akademik Viktor Car Emin. Završio je učiteljsku školu u Kopru 1889. i radio kao učitelj u Sovinjaku, Lipi i Voloskom, a kasnije i u gimnazijama u Opatiji i Sušaku. Bio je i urednik novina Narodni list, Mladi Istranin i Mladi Hrvat. Objavio je velik broj romana, pripovijesti, novela, feljtona, drama, dokumentiranih sjećanja i povijesnih tekstova tematski uglavnom vezanih uz borbu za opstanak Hrvata u Istri, Rijeci i na kvarnerskim otocima u sukobu s talijanašima, talijanskim iredentizmom i fašizmom, iskazavši snažno rodoljublje koje dobiva izrazit politički pečat. Također je opisivao život malih ljudi, more i život pomoraca. Redoviti član JAZU bio je od 1951. Umro je u Opatiji 17. travnja 1963. 31. listopada 31. listopada 1923. u Štrigovi se rodio hrvatski mineralog kristalograf akademik Stjepan Šćavničar. Diplomirao je 1951. mineraloško-kemijski smjer na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1951. do 1994. Pretežno se bavio analizom kristalnih struktura, proučavanjem geneze i stabilnosti pojedinih minerala i kompleksnih mineralnih asocijacija te uvjeta faznih transformacija. Sudjelovao je u rješavanju praktičnih pitanja važnih u materijalnoj proizvodnji kao što su fazni sastav tala, stijena, ruda, mineralnih sirovina, troske te industrijskih proizvoda. Redoviti član HAZU bio je od 1990., a izvanredni od 1973. Umro je u Zagrebu 14. veljače 2011. 30. listopada 30. listopada 1999. u Zagrebu je umro hrvatski književnik, povjesničar umjetnosti i slikar akademik Matko Peić. Rodio se u Požegi 10. veljače 1923. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1946., a 1951. povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu. Radio je kao knjižničar u Strossmayerovoj galeriji starih majstora, predavao u Školi primijenjene umjetnosti, na Akademiji za primijenjenu umjetnost, a od 1956. do 1996. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Istraživao je slikarstvo i kiparstvo, posebno u sjevernoj Hrvatskoj, kao i europsku umjetnost. Kao književnik najpoznatiji je po svom putopisnom djelu Skitnje iz 1967. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1977. 29. listopada 29. listopada 1923. u Zagrebu se rodio hrvatski slikar i grafičar akademik Boris Dogan. Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1952. kod Ljube Babića i do 1960. bio suradnik Majstorske radionice Krste Hegedušića te član grupe Mart. U početku je slikao poetične i maštovite krajolike te portrete, poslije se približio apstraktnomu izrazu i tašizmu u kompozicijama naglašenih kromatskih vrijednosti. Dosljedno je razvio svoj osebujan, poezijom prožet stil apstrakcije i fantastike. Bavio se scenografijom, kostimografijom i ilustriranjem knjiga te izradbom plakata i tapiserija. Redoviti član HAZU bio je od 1988., a izvanredni od 1983. Umro je u Zagrebu 25. ožujka 1992. 28. listopada 28. listopada 2002. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar i arheolog akademik Mate Suić. Rodio se u Postirama na Braču 3. studenog 1915. Diplomirao je klasičnu filologiju, arheologiju i povijest starog vijeka 1941. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1945. je radio kao kustos, a potom kao ravnatelj Arheološkog muzeja u Zadru, od 1956. predavao je antičku arheologiju na Filozofskom fakultetu u Zadru, a od 1968. do 1981. antičku povijest na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bavio se grčkom kolonizacijom na Jadranu, urbanizacijom i urbanizmom te antičkim naslijeđem u ranoj hrvatskoj povijesti. Vodio je brojna arheološka istraživanja. Redoviti član HAZU bio je od 1981., a izvanredni od 1975. 27. listopada 27. listopada 1856. u Zadru se rodio hrvatski povjesničar Gavro Manojlović. Studirao je povijest, geografiju, filozofiju i klasičnu filologiju u Zagrebu i Beču gdje je 1896. doktorirao. Od 1880. radio je kao srednjoškolski profesor u Zagrebu, Požegi i Osijeku, a od 1902. do 1924. bio je redoviti profesor opće povijesti starog vijeka na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bio je zastupnik u Hrvatskom saboru od 1908. do 1910. te od 1913. do 1918. Bavio se poviješću starog vijeka, bizantologijom i filozofijom povijesti. Redoviti član JAZU bio je od 1908., od 1909. do 1919. književni tajnik, a od 1924. do 1933. predsjednik JAZU. Usprotivio se ideji o jedinstvenoj jugoslavenskoj akademiji sa sjedištem u Beogradu. Umro je u Zagrebu 1. studenog 1939. 26. listopada 26. listopada 1854. u dvorcu Gredice kraj Zaboka rodio se hrvatski književnik Ksaver Šandor Gjalski, pravim imenom Ljubomil Tito Babić. Diplomirao je pravo 1876. u Beču i od 1878. do 1898. radio kao činovnik u više mjesta. Bio je i saborski zastupnik od 1906. do 1918., a od 1909. do 1918. i veliki župan Zagrebačke županije. Od 1910. do 1918. te od 1926. do 1927. bio je i predsjednik Društva hrvatskih književnika. Jedan je od najistaknutijih književnika hrvatskog realizma, a u svojim pripovijetkama i romanima uglavnom opisuje život hrvatskog plemstva nakon ukidanja feudalizma te političke i društvene probleme tadašnje Hrvatske. Počasni član JAZU bio je od 1903. Umro je u Gredicama 6. veljače 1935. 25. listopada 25. listopada 1856. u Zagrebu se rodio hrvatski geolog, paleontolog i antropolog Dragutin Gorjanović-Kramberger. Paleontologiju je studirao u Zürichu i Münchenu, a doktorirao u Tübingenu 1879. Od 1883. do 1924. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i od 1893. bio predstojnik Katedre za geologiju i paleontologiju. Svjetsku slavu stekao je otkrivši 1899. na Hušnjakovu brdu bogato nalazište tzv. krapinskog pračovjeka, zbog čega se smatra jednim od utemeljitelja svjetske paleoantropologije. Bavio se i paleoklimatologijom, hidrografijom, primijenjenom geologijom i geološkim kartiranjem. Redoviti član JAZU bio je od 1909. Umro je u Zagrebu 22. prosinca 1936. 24. listopada 24. listopada 1895. u Kišinjevu se rodio ruski elektrokemičar Aleksandar Frumkin. Diplomirao je 1915. na sveučilištu u Odesi gdje je predavao od 1917. do 1922. Od 1930. predavao je na sveučilištu u Moskvi. Od 1939. do 1946. bio je ravnatelj Instituta za fizikalnu kemiju Akademije znanosti SSSR-a, a od 1958. ravnatelj Instituta za elektrokemiju. Svojim djelom postavio je temelje moderne elektrokemije. Postavio je temeljnu teoriju elektrodnih reakcija, a uveo je i koncept nultog potencijala naboja kao najvažnije karakteristike metalne površine. Šest puta je bio nominiran za Nobelovu nagradu za kemiju. Dopisni član JAZU bio je od 1965. Umro je u Tuli 22. travnja 1976. 23. listopada 23. listopada 1829. u Beravcima kraj Slavonskog Broda rodio se hrvatski pravnik i zoolog Živko Vukasović. Studirao je pravo i biologiju u Beču i Grazu te bio profesor na gimnazijama u Vinkovcima, Osijeku, Križevcima i Rijeci. Bio je i pisar Hrvatske dvorske kancelarije u Beču od 1865. do 1869., a zatim je bio u službi Komande Vojne krajine u Zagrebu i školski nadzornik za graničarske škole. Napisao je nekoliko školskih udžbenika u kojima je zoološkim člancima pridonio stvaranju hrvatskog zoološkog nazivlja. Napisao je udžbenik Naravoslovje domaće životinje sa osobitim obzirom na gospodarstvo. Bio je jedan od prvih redovitih članova JAZU izabranih 1866. Umro je u Zagrebu 10. kolovoza 1874. 22. listopada 22. listopada 1941. u Splitu se rodio hrvatski književnik i povjesničar umjetnosti akademik Tonko Maroević. Diplomirao je komparativnu književnost i povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1963. Od 1970. do 2011. radio je u Institutu za povijest umjetnosti, a predavao je i na Akademiji dramske umjetnosti. Kao pjesnik započeo je djelovati u sklopu generacije okupljene oko časopisa Razlog. Sustavno je pratio suvremeno hrvatsko pjesništvo, a bavio se i starijom hrvatskom književnošću te talijanistikom. Istraživao je i suvremenu hrvatsku likovnu umjetnost. Za redovitog člana HAZU izabran je 2002., a od 1990. bio je član suradnik. Umro je u Starom Gradu na Hvaru 11. kolovoza 2020. 20. listopada 20. listopada 1838. u Panađurištu u Bugarskoj rodio se bugarski povjesničar i slavist Marin Drinov. Povijest i filologiju studirao je u Kijevu i Moskvi. Bio je jedan od osnivača Bugarske akademije znanosti i njen prvi predsjednik od 1869. do 1882. te od 1884. do 1898, a nakon oslobođenja Bugarske od osmanske vladavine bio je prvi ministar prosvjete od 1878. do 1879. i autor bugarskog ustava. Zaslužan je za proglašenje Sofije glavnim gradom Bugarske i za standardizaciju bugarske ćirilice i jezika. Začetnik je bugarske znanstveno-kritičke historiografije, a bavio se i folkloristikom. Od 1881. do smrti bio je profesor slavistike u Harkivu. Dopisni član JAZU bio je od 1879. Umro je u Harkivu 13. ožujka 1906. 19. listopada 19. listopada 1916. u Toulouseu se rodio francuski hematolog i imunolog Jean Dausset, dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1980. Medicinu je diplomirao 1945. u Parizu gdje je bio profesor eksperimentalne medicine na Collège de France od 1977. do 1987., 1969. osnovao je udruženje France Transplant, a od 1968. bio je ravnatelj Jedinice za humanu transplantacijsku imunogenetiku francuskog Nacionalnog instituta za zdravlje i medicinska istraživanja. Dokazao je postojanje histokompatibilnih antigena na površini stanica u čovjeka i objasnio genske čimbenike koji određuju i reguliraju njihovo stvaranje. Dopisni član HAZU bio je od 1979. Umro je u Palma de Mallorci 6. lipnja 2009. 18. listopada 18. listopada 1847. u Pragu se rodio češki slavist i paleograf Leopold (Lavoslav) Geitler. U Pragu i Beču studirao je slavistiku, poredbeno jezikoslovlje i klasičnu filologiju. Od 1870. bio je docent u Pragu, a od 1874. do 1885. bio je prvi profesor slavistike na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Proučavao je litvanski jezik i njegovu važnost za slavistiku. Zastupao je tezu o starobugarskom podrijetlu staroslavenskog jezika. U samostanu na Sinaju pronašao je dva čuvena glagoljska rukopisa. Bavio se i etimologijom imena Hrvat i proučavao Bašćansku ploču. Redoviti član JAZU bio je od 1874. kao najmlađi hrvatski akademik u povijesti. Umro je 2. lipnja 1885. u Döbling kraj Beča. 17. listopada 17. listopada 1897. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik Pavao Muhić. Rodio se u Požegi 1. siječnja 1811. Pravo je doktorirao 1843. u Pešti. Od 1835. do 1850. predavao je na Pravnom fakultetu Kraljevske akademije znanosti u Zagrebu, a zatim je do 1871. bio profesor i ravnatelj Pravoslovne akademije. Predavao je političku ekonomiju i financijske znanosti u četiri cjeline: Uvod, Politička ekonomija, Narodno gospodarska politika i Gospodarstvo javno (financije) koje su se kasnije osamostalile kao zasebne katedre. Od 1861. do 1866. bio je zastupnik u Hrvatskome saboru, a od 1872. do 1881. predstojnik Odjela za bogoštovlje i nastavu. Redoviti član JAZU bio je od 1866., a od 1887. do 1890. i predsjednik. 16. listopada 16. listopada 1987. u Zagrebu je umro hrvatski matematičar akademik Vilim Niče. Rodio se u Grubišnom Polju 27. siječnja 1902. Diplomirao je matematiku u Zagrebu na Filozofskom fakultetu na Katedri nacrtne geometrije, a predavao na Prirodoslovno-matematičkom, Arhitektonskom, Građevinskom i Geodetskom fakultetu, te na Umjetničkoj akademiji i Višoj pedagoškoj školi. Osim plodnog nastavničkog rada na području nacrtne i sintetičke geometrije bavio se i znanstvenim radom, osobito na području teorije kongruencije i kompleksa, te ustanovio niz zakonitosti i teorema. Napisao je 72 znanstvena rada i nekoliko sveučilišnih udžbenika. Redoviti član JAZU bio je od 1973., a dopisni od 1960. 15. listopada 15. listopada 1901. u Zagrebu se rodio hrvatski arhitekt i urbanist Juraj Neidhardt. Arhitekturu je diplomirao 1924. u Beču kod Petera Behrensa te je od 1930. do 1932. radio u njegovom atelijeru u Berlinu, a od 1933. do 1935. kod Le Corbusiera u Parizu. Od 1925. do 1928. te od 1935. do 1938. djelovao je u Zagrebu, a zatim trajno odlazi u Sarajevo gdje je od 1953. bio profesor na Arhitektonsko-urbanističkom fakultetu. U Zagrebu je projektirao monumentalni sklop Nadbiskupskog sjemeništa na Šalati (1929.), a u Sarajevu zgrade Izvršnog vijeća i Skupštine BiH (1955.–1979.), Filozofskog fakulteta (1959.) te brojne druge javne i stambene zgrade. Dopisni član JAZU bio je od 1963. Umro je u Sarajevu 13. srpnja 1979. 14. listopada 14. listopada 1977. u Zagrebu je umro hrvatski veterinar akademik Teodor Varićak. Rodio se 30. travnja 1907. u Koprivnici. Diplomirao je 1934. na Veterinarskom fakultetu u Zagrebu gdje je do 1977. radio u Zavodu za anatomiju, histologiju i embriologiju. Predavao je i na Medicinskom i Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Objavio je velik broj stručnih i znanstvenih radova, najviše iz područja komparativne histologije, te velik broj biografsko-povijesnih članaka o istaknutim hrvatskim i europskim istraživačima. Bio je i urednik nekoliko znanstvenih i stručnih časopisa. Od 1952. do 1953. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Redoviti član JAZU bio je od 1958., a od 1955. dopisni član. 13. listopada 13. listopada 1879. u Novom Marofu se rodio hrvatski slikar i grafičar Mirko Rački. Pohađao je likovne akademije u Pragu i Beču. Od 1907. do 1920. živio je u Münchenu, Rimu i Ženevi, a od 1920. do 1980. u Zagrebu. Isprva je slikao u duhu secesijskih kretanja Beča i Münchena oblikujući svoje simbolističko poimanje koje će i poslije ostati temeljem njegova rada, a kasnije u duhu ideologiziranog monumentalizma. Oslikao je veliku čitaonicu Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu, crkvu sv. Petra i Pavla u Osijeku i crkvu u Ludbregu. Slikao je i krajolike iz okolice Zagreba i Dalmacije. Redoviti član HAZU bio je od 1941. do 1945., a od 1921. dopisni član. Umro je u Splitu 21. kolovoza 1982. 11. listopada 11. listopada 1895. u Splitu se rodio hrvatski skladatelj akademik Jakov Gotovac. Glazbu je učio privatno u Splitu i Zagrebu te na Muzičkoj akademiji u Beču. Od 1923. do 1957. djelovao je u Zagrebu kao korepetitor i dirigent Hrvatskog narodnog kazališta i kao zborovođa Akademskoga pjevačkog društva Mladost. Najizrazitiji je predstavnik glavne struje nacionalnog glazbenog smjera u Hrvatskoj koja se oslanjala na folklor u okvirima kasnoromantične i neoklasicističke estetike. Skladao je osam opera, od kojih je Ero s onoga svijeta (1935.) stekla svjetsku slavu, kao i orkestarska djela, zborske kompozicije i solo pjesme. Redoviti član JAZU bio je od 1977. Umro je u Zagrebu 16. listopada 1982. 10. listopada 10. listopada 1879. u Zagrebu se rodio hrvatski crkveni povjesničar i isusovac Miroslav Vanino. Studirao je filozofiju u Požunu i Leuvenu te diplomirao geografiju i povijest u Beču. Radio je kao profesor crkvene povijesti na Visokoj bogoslovnoj školi u Sarajevu, a od 1922. bio je rektor Filozofsko-teološkog instituta Družbe Isusove u Zagrebu, gdje je predavao patrologiju i crkvenu povijest. Bavio se poviješću isusovačkog reda u Hrvatskoj te biografijama istaknutih isusovaca. U svojem najvažnijem djelu Isusovci i hrvatski narod pisao je o hrvatskim isusovačkim kolegijima te o misijskom i književnom djelovanju hrvatskih isusovaca. Dopisni član HAZU bio je od 1935. do 1941. Umro je u Zagrebu 6. prosinca 1965. 9. listopada 9. listopada 1892. u Travniku se rodio Ivo Andrić, hrvatski i srpski književnik, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1961. Studirao je filozofiju, slavistiku i povijest u Zagrebu, Beču, Krakovu i Grazu. Književnu karijeru započeo je kao hrvatski književnik, a poslije odlaska u Beograd 1919. počinje pisati na srpskom jeziku. Djelovao je u diplomaciji Kraljevine Jugoslavije, a od 1939. do 1941. bio njen veleposlanik u Berlinu. Najvažniji dio njegova opusa čine romani i pripovijetke u kojima se bavi temama iz bosanske povijesti, naročito razdobljem osmanske vladavine, od kojih su najpoznatiji romani Na Drini ćuprija i Travnička hronika. Dopisni član JAZU bio je od 1951. Umro je u Beogradu 13. ožujka 1975. 8. listopada 8. listopada 1920. u Črnjima kraj Žminja rodio se hrvatski književnik, publicist, i kulturni povjesničar Zvane Črnja. Apsolvirao je 1954. Pravni fakultet u Zagrebu, gdje je radio kao urednik u Vjesniku i dramaturg u Zagreb-filmu. Od 1968. do 1972. bio je urednik časopisa Dometi u Rijeci, a od 1979. do smrti urednik biblioteke Istra kroz stoljeća. Bio je osnivač te od 1969. do 1977. prvi glavni tajnik Čakavskog sabora. Potaknuo je mnoge istarske kulturne manifestacije. Pisao je pjesme, uglavnom na čakavštini, kao i prozu, eseje, scenarije i filmske kritike, a napisao je i djelo Kulturna povijest Hrvatske (1978.). Od 1975. bio je član suradnik JAZU, a od 1983. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 26. veljače 1991. 6. listopada 6. listopada 1930. u Zagrebu se rodio hrvatski književni povjesničar i leksikograf akademik Nikica Kolumbić. Studij kroatistike završio je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1955. Od 1957. bio je asistent na Filozofskom fakultetu u Zadru, od 1962. profesor na Pedagoškoj akademiji u Zadru, zatim od 1976. do 1979. urednik u Leksikografskom zavodu u Zagrebu gdje je bio glavni urednik prvog sveska Hrvatskog biografskog leksikona, a od 1979. do 2002. bio je profesor starije hrvatske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zadru. Uz brojne književnopovijesne radove prepjevao je i komentirao Juditu Marka Marulića (2001). Redoviti član HAZU bio je od 2002., a od 1988. član suradnik. Umro je u Zadru 1. ožujka 2009. 5. listopada 5. listopada 1898. u Apatinu se rodio mađarski i hrvatski književnik akademik Ervin Šinko. Nakon sloma Sovjetske Republike Mađarske (1919.) emigrirao je u Beč, potom u Pariz i Moskvu, a od 1945. živio je u Zagrebu i počeo pisati na hrvatskom jeziku, pa njegov opus pripada i mađarskoj i hrvatskoj književnosti. Pisao je pjesme na mađarskom, romane i novele na hrvatskom i mađarskom te književne studije, eseje i dnevnik na hrvatskom. U djelima mu dominiraju teme politike i revolucije kao sudbine čovjekova bića, problemi kriza, hereza, sumnji, kao i neprekidna borba protiv staljinističkih dogmi. Redoviti član JAZU bio je od 1960., a od 1950. dopisni član. Umro je u Zagrebu 26. ožujka 1967. 4. listopada 4. listopada 1846. u Vranjicu se rodio hrvatski arheolog i povjesničar Frane Bulić. Teologiju je studirao u Zadru, klasičnu filologiju, klasičnu arheologiju i epigrafiku u Beču, a 1869. zaređen je za svećenika. Od 1883. do 1896. bio je ravnatelj Klasične gimnazije, a od 1883. do 1923. i Arheološkog muzeja u Splitu. Ujedno je bio i konzervator povijesnih i umjetničkih spomenika za Dalmaciju. Bio je i zastupnik u Dalmatinskom saboru i Carevinskom vijeću u Beču. Prozvan je ocem hrvatske arheologije. Glavna su mu istraživanja antičkih i ranokršćanskih spomenika u Solinu. Otkrio je i važne starohrvatske spomenike. Redoviti član JAZU bio je od 1925., a dopisni od 1887. Umro je u Zagrebu 29. srpnja 1934. 3. listopada 3. listopada 1992. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt akademik Drago Galić. Rodio se u Zagrebu 9. listopada 1907. Studij arhitekture završio na Akademiji likovnih umjetnosti, a od 1947. do 1976. bio je profesor na Arhitektonskom fakultetu. U svojim projektima suvremenim arhitektonskim govorom interpretirao je tradicionalne elemente, a nov pristup oblikovanju prostora potvrdio je projektom stambenih višekatnica. Poštujući načela stroge funkcionalnosti ostvario je djela snažnih plastičnih vrijednosti, poput stambenih blokova u Ulici grada Vukovara. Redoviti član JAZU bio je od 1962., a dopisni od 1950. Od 1964. do 1984. vodio je majstorsku radionicu za arhitekturu JAZU. 2. listopada 2. listopada 1872. u Srijemskoj Mitrovici se rodio hrvatski kipar Robert Frangeš-Mihanović. Završio je Obrtnu školu u Zagrebu 1889. te se školovao u Beču i Parizu. Bio je nastavnik na Obrtnoj školi od 1895. do 1907. i zatim profesor kiparstva na Umjetničkoj akademiji u Zagrebu do 1940. Suutemeljitelj je modernog hrvatskog kiparstva. Njegove medalje i plakete s figuralnim i animalističkim motivima označili su početak hrvatskoga medaljarstva. Najmonumentalnije djelo mu je konjanički spomenik kralja Tomislava u Zagrebu. U svojem razvoju prešao je faze od akademizma, simbolizma do modernizma. Redoviti član JAZU bio je od 1924., a dopisni od 1919. Umro je u Zagrebu 12. siječnja 1940. 1. listopada 1. listopada 1843. u Reštovu na Žumberku rodio se hrvatski povjesničar Tadija Smičiklas. Diplomirao je povijest i geografiju u Beču te od 1870. do 1882. bio profesor na gimnazijama u Rijeci i Zagrebu, a od 1882. do 1905. profesor hrvatske povijesti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Autor je prve kritičke sinteze povijesti Hrvata Poviest hrvatska (1879. i 1882.), a 1904. pokrenuo je izdavanje Diplomatičkog zbornika. Od 1889. do 1901. bio je predsjednik Matice hrvatske, a 1913. bio izabran za prvog počasnog doktora Sveučilišta u Zagrebu kojem je bio rektor od 1888. do 1889. Redoviti član JAZU bio je od 1883., a od 1900. do smrti i predsjednik JAZU. Umro je u Zagrebu 8. lipnja 1914. 28. rujna 28. rujna 1973. u Zagrebu je umro hrvatski fizičar i elektrotehničar akademik Josip Lončar. Rodio se u Đakovu 21. studenog 1891. Fiziku i matematiku studirao je u Zagrebu i Parizu. Od 1921. predavao je teorijsku elektrotehniku, a od 1923. do 1962. osnove elektrotehnike i električna mjerenja na Tehničkoj visokoj školi u Zagrebu (od 1956. Elektrotehnički fakultet). Pojavom radija i televizije istraživao je to područje, sudjelovao u pokretanju Radija Zagreb 1926., a 1930., na samostalno izrađenom prijamniku primao je televizijske slike iz Londona. Kao istraživač i pisac tehničke literature dao je golem doprinos studiju elektrotehnike i električnih mjerenja u Hrvatskoj. Redoviti član JAZU bio je od 1947. 28. rujna 28. rujna 1898. u Raklju u Istri rodio se hrvatski ekonomist i književnik akademik Mijo Mirković. Studirao je filozofiju i slavistiku Zagrebu i Beogradu, a u Berlinu i Frankfurtu na Majni ekonomske i društvene znanosti. Od 1928. do 1941. predavao je na ekonomskim fakultetima u Subotici i Beogradu, a od 1945. do smrti na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu. Objavio je djela posvećena brojnim ekonomskim temama, kao i kulturnopovijesne studije. Značajan je i kao književnik pod pseudonimom Mate Balota, a kultni status u Istri dobila je zbirka pjesama Dragi kamen (1938). Redoviti član JAZU bio je od 1947, a od 1958. do 1961. i glavni tajnik. Umro je u Zagrebu 17. veljače 1963. 27. rujna 27. rujna 1905. u Tisnom se rodio hrvatski književnik akademik Vjekoslav Kaleb. Diplomirao je na Višoj pedagoškoj školi u Zagrebu 1934. Djelovao je kao učitelj u selima Dalmatinske zagore, na Murteru, u Šibeniku i Zagrebu. Nakon 1945. bio je urednik u časopisima Republika, Književnik i Kolo, tajnik Društva književnika Hrvatske i Matice hrvatske te umjetnički direktor Zagreb filma. U svojim djelima objedinio je tradicionalni model pripovjedne proze s modernom novelistikom. U novelama tematizira život seoske sirotinje u Dalmatinskoj zagori, a najpoznatije djelo mu je roman Divota prašine (1954.). Redoviti član HAZU bio je od 1961. Umro je u Zagrebu 13. travnja 1996. 26. rujna 26. rujna 1985. u Zagrebu je umrla hrvatska povjesničarka umjetnosti i konzervatorica akademkinja Anđela Horvat. Rodila se u Krašiću 18. ožujka 1911. Diplomirala je povijest umjetnosti 1935. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Djelovala je u službi zaštite spomenika u Zagrebu od 1941. do 1970. Kao terenska istraživačica otkrila je i atribuirala mnoge umjetničke spomenike te istraživala spomenike kulture i urbanističke cjeline kontinentalne Hrvatske, posebno srednjovjekovnu arhitekturu, gotičku skulpturu, umjetnost baroka i historicizma. Pisala je monografije o gotici i baroku u Hrvatskoj i objavila značajne preglede i sinteze hrvatske umjetnosti. Redovita članica JAZU bila je od 1983. 25. rujna 25. rujna 1899. u Zagrebu se rodio hrvatski slikar Leo Junek. Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1924., a od 1925. do smrti živio je u Francuskoj. Početno razdoblje njegova slikarstva ilustriraju autoportreti koji ga, premda isprva suzdržanije, predstavljaju kao izrazitoh kolorista. Istraživao je odnos prostora i boje, a potom je razrađivao problem odijeljenih zakonitosti crteža i obojenih mrlja. Najbolje radove ostvario je profinjenim harmonijama boja, sjedinjujući kolorizam i linearno shvaćanje. Vidljivi su i dodiri s nadrealizmom, a od 1950. slikao je u duhu kolorističke lirske apstrakcije. Dopisni član HAZU bio je od 1975. Umro je u Orsayu kod Pariza 13. srpnja 1993. 24. rujna 24. rujna 1836. u Rijeci se rodio hrvatski književnik, pravni i politički pisac i novinar Marijan Derenčin. Pravo je doktorirao u Beču 1860. Bio je predstojnik Odjela za pravosuđe Zemaljske vlade Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije od 1876. do 1883., vladin povjerenik za kazalište, dugogodišnji saborski zastupnik, odvjetnik, kriminolog i penolog. Kao književnik najviše se istaknuo svojim komedijama s političkom tematikom u kojima se obračunavao sa svojim političkim protivnicima i kritizirao neke opće pojave. Komedija Ladanjska opozicija (1896.) najsnažnija je hrvatska scenska satira u 19. stoljeću. Dopisni član JAZU bio je od 1889. Umro je u Zagrebu 8. veljače 1908. 22. rujna 22. rujna 1851. u Osijeku se rodio hrvatski mineralog i petrolog Mijo Kišpatić. Prirodne znanosti je diplomirao u Beču 1873. Od 1882. do 1918. predavao je mineralogiju i petrografiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1894. bio je i ravnatelj Mineraloškog odjela Narodnog muzeja. Obradio je petrografiju Fruške gore, Moslavačke gore, Krndije, Psunja, Kalnika, Medvednice, dijelova Bosne i Dalmacije. Bavio se i seizmologijom i skupio golem materijal o potresima u Hrvatskoj te objavio pionirski rad o vertikalnom gibanju morskoga dna u Jadranu. Bio je veliki popularizator prirodnih znanosti. Od 1883. bio je dopisni, a od 1887. redoviti član JAZU. Umro je u Zagrebu 17. svibnja 1926. 21. rujna 21. rujna 1827. u Požegi se rodio hrvatski književnik Janko Jurković. Diplomirao je 1855. pravo u Beču i do 1860. bio gimnazijski učitelj u Osijeku, a zatim je, uz pisanje udžbenika, obavljao i visoke dužnosti u vladi. Bio je zemaljski školski nadzornik i savjetnik Odjela za bogoštovlje i nastavu. Jedan je od začetnika hrvatske novelistike. Tematizirajući malograđansku sredinu stvorio je nekoliko vrijednih novela, među kojima se ističe Pavao Čuturić. Autor je i pripovijedaka za mladež i osam dramskih djela, a pisao je i putopise. Pripremio je za tisak Relkovićeva Satira (1857.) i Kanavelićev ep Sveti Ivan biskup trogirski i kralj Koloman (1858.). Redoviri član JAZU bio je od 1867. Umro je u Zagrebu 20. ožujka 1889. 20. rujna 20. rujna 1904. u Zagrebu se rodio hrvatski književni teoretičar i povjesničar akademik Zdenko Škreb. Diplomirao je 1927. germanistiku i romanistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1946. do 1974. bio lektor za njemački jezik te profesor njemačke književnosti. Znanstveni mu je interes bio usmjeren na interpretacije djela hrvatskih književnika, kao i njemačkih i austrijskih, te na komparativno proučavanje hrvatske i njemačke književnosti. Hrvatsku znanost o književnosti osobito je zadužio pokretanjem časopisa Umjetnost riječi (1957.). Među prvima se bavio problematikom znanosti o književnosti. Redoviti član JAZU bio je od 1977. Umro je u Novom Vinodolskom 26. rujna 1985. 18. rujna 18. rujna 1932. u Ravnoj Gori se rodio hrvatski filolog akademik Josip Vončina. Diplomirao je 1956. narodni jezik i književnost te ruski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1960. do 1999. na Katedri za povijest i dijalektologiju hrvatskog jezika. Bavio se poviješću hrvatskog književnog jezika, osobito lingvostilističkom minucioznom raščlambom starijih tekstova. Čakavskomu, štokavskomu i kajkavskomu kraku povijesti hrvatskog književnog jezika dodao je četvrti: ozaljski književnojezični krug. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1986. izvanredni član, a od 1977. član suradnik. Od 1997. do 2003. bio je tajnik Razreda za filološke znanosti. Umro je u Zagrebu 18. listopada 2010. 17. rujna 17. rujna 1929. u Bugojnu se rodio hrvatski inženjer elektrotehnike akademik Hrvoje Babić. Diplomirao je 1955. na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu. Radio je u Institutu Ruđer Bošković od 1955. do 1974., na Visokoj tehničkoj školi u Stockholmu od 1965. do 1967. i na Fakultetu elektrotehnike i računarstva u Zagrebu od 1974. do 2000. Bavio se stabilizacijom elektronskih staza u mikrovalnim akceleratorima, optimalnim otvorima u numeričkoj spektralnoj analizi te metodama projektiranja i realizacije digitalnih filtara. Bio je prorektor za znanost Sveučilišta u Zagrebu od 1991. do 1994. te predsjednik Povjerenstva za informatizaciju Sveučilišta. Redoviti član HAZU bio je od 1997. Umro je u Zagrebu 7. lipnja 2015. 15. rujna 15. rujna 1971. u Zagrebu je umro hrvatski pravni povjesničar akademik Ferdo Čulinović. Rodio se u Karlovcu 17. svibnja 1897. Završio je Pravni fakultet u Zagrebu 1922., a zatim do 1942. radio u carinskoj službi i pravosuđu. Od 1943. bio je vijećnik ZAVNOH-a i predstojnik Odjela za pravosuđe. Od 1945. do 1950. na Pravnom fakultetu u Zagrebu predavao je civilno-procesno pravo, razvitak narodne vlasti za vrijeme NOB-a, opću historiju države i prava te teoriju države i prava, a zatim do 1967. historiju države i prava naroda Jugoslavije. Bavio se i temama iz narodnog, krivičnog i imovinskog, posebice zemljišnoknjižnog prava te pravne povijesti i drugih pravnih područja. Redoviti član JAZU bio je od 1962., a od 1955. dopisni član. 15. rujna 15. rujna 1916. u Zlataru se rodio hrvatski anglist akademik Rudolf Filipović. Diplomirao je 1940. engleski i francuski jezik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao na Katedri za engleski jezik od 1945. do 1983. Zaslužan je za promicanje nastave engleskog jezika u srednjim školama. Napisao je niz udžbenika engleskog jezika za srednje škole, kao i Gramatiku engleskoga jezika (1951). Knjiga Engleski izgovor (1954) znatno je pridonijela primjeni fonetike u nastavi engleskog jezika. Uredio je Englesko-hrvatski rječnik koji je doživio više od 20 dopunjenih izdanja. Bavio se i kontaktnom lingvistikom. Redoviti član HAZU bio je od 1979., a od 1973. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 20. prosinca 2000. 14. rujna 14. rujna 1922. u Sisku se rodio hrvatski petrograf akademik Vladimir Majer. Diplomirao je rudarstvo na Tehničkom fakultetu u Zagrebu 1948. te do 1960. predavao petrografiju i mineralogiju na Sveučilištu u Skoplju, a zatim je do 1991. bio profesor na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu u Zagrebu. Objavio je oko 150 radova iz petrografije, posebno o ultrabazičnim stijenama i spilit-keratofirima, pa od njega potječe najcjelovitija obradba ofiolita Brezovice (Makedonija) i Banovine. Bavio se i metamorfitima i magmatitima Slavonije, Banovine i Makedonije te mnogim pojedinačnim mineralima. Redoviti član HAZU bio je od 1986., a izvanredni od 1973. Umro je u Zagrebu 4. veljače 2012. 13. rujna 13. rujna 1887. u Vukovaru se rodio hrvatski kemičar Lavoslav Ružička, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1939. Diplomirao je kemiju na Tehničkoj visokoj školi u Karlsruheu gdje je bio asistent do 1912., a zatim je do 1957. djelovao na Saveznoj tehničkoj visokoj školi (ETH) u Zürichu, trajno povezan s domovinom. Istraživao je strukturu piretrina, insekticida dobivenog iz dalmatinskoga buhača, a nakon uspješne sinteze i određivanja strukture muskona i cibetona, važnih u industriji mirisa, bavio se pripravom makrocikličkih spojeva s velikim brojem ugljikovih atoma u prstenu te istraživanjem steroida. Počasni član JAZU bio je od 1940. Umro je u Mammernu u Švicarskoj 26. rujna 1976. 12. rujna 12. rujna 1929. u Tisnom se rodio hrvatski biolog i ekolog akademik Milan Meštrov. Diplomirao je biologiju na Prirodoslovno-matematičkome fakultetu 1954. te od 1955. do 2000. predavao ekologiju na Zoologijskome zavodu Biološkog odsjeka PMF-a. Znanstveno područje njegova rada bila je ekologija podzemnih i ekologija kopnenih voda na koje utječe čovjek. Objasnio je kompleksni sinergistički utjecaj zagađenja na strukturu populacija, biocenoza i metaboličke procese u spomenutim ekosustavima. Bio je osnivač Hrvatskog ekološkog društva 1969. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1979., izvanredni, a od 1975. član suradnik. Umro je u Zagrebu 8. listopada 2010. 11. rujna 11. rujna 1874. u Krapinici kraj Zlatara rodio se hrvatski skladatelj, orguljaš i teoretičar Franjo Dugan stariji. U Zagrebu je studirao fiziku i matematiku te orgulje privatno, a 1908. diplomirao je kompoziciju na Visokoj muzičkoj školi u Berlinu Od 1912. do smrti bio je stalni orguljaš zagrebačke prvostolnice, a od 1920. do 1941. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu predavao je polifone discipline, orgulje i kompoziciju. Odgojio je mnoge istaknute orguljaše. Uz skladbe za orgulje skladao je i komornu glazbu, a 1908. i prvu violinsku sonatu u Hrvatskoj te gudačke kvartete. Pisao je i glazbene priručnike i teorijske radove. Redoviti član JAZU bio je od 1921., a od 1919. dopisni član. Umro je u Zagrebu 12. prosinca 1948. 10. rujna 10. rujna 2011. u Zagrebu je umro hrvatski botaničar citolog akademik Zvonimir Devidé. Rodio se u Lenartu u Sloveniji 6. kolovoza 1921. Prirodne znanosti studirao je na filozofskim fakultetima u Zagrebu i Beču. Od 1948. do 1986. predavao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Bavio se istraživanjem fine građe i funkcije biljne stanice te znanstvenom mikroskopijom. Objasnio je staničnu građu velikih bezbojnih sumpornih bakterija. Bio je osnivač i prvi voditelj Laboratorija za elektronsku mikroskopiju Instituta Ruđer Bošković (1954.–1973) te prvi predsjednik Hrvatskog biološkog društva od 1974. do 1976. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1973. izvanredni član. 8. rujna 8. rujna 1929. u Zagrebu je umro hrvatski kemičar i farmaceut Gustav Janeček. Rodio se 30. studenog 1848. u Konopištu u Češkoj. Diplomirao je u Pragu, farmaciju 1871. i kemiju 1875. Od 1879. do 1924. bio je profesor kemije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te ujedno i predstojnik Kemijskog zavoda, a 1882. sudjelovao je u pokretanju studija farmacije. Utemeljitelj je moderne hrvatske kemije i farmacije. Izgradio je dva sveučilišna kemijska zavoda u Zagrebu (na Strossmayerovom trgu, danas Knjižnica HAZU, i na Marulićevom trgu ). Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1908. do 1909. Osnivač je tvrtke Kaštel 1921., današnja Pliva. Redoviti član JAZU bio je od 1887., a od 1921. do 1924. predsjednik JAZU. 8. rujna 8. rujna 1920. u Dubašnici na Krku rodio se hrvatski povjesničar umjetnosti, arheolog i paleograf akademik Branko Fučić, vodeći stručnjak i promicatelj glagoljaške baštine. Diplomirao je povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1944. i radio u konzervatorskim zavodima u Zagrebu i Rijeci te od 1948. do 1990. u Historijskom institutu JAZU u Zagrebu. Bavio se terenskim istraživanjima i obradom kulturnopovijesnih spomenika, posebno zidnog slikarstva te glagoljske epigrafike u Istri, Primorju i na kvarnerskim otocima. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1983. izvanredni član, a od 1975. član suradnik. Umro je u Zagrebu 31. siječnja 1999. 7. rujna 7. rujna 1927. u Zagrebu se rodio hrvatski liječnik Krešimir Krnjević. Diplomirao je medicinu 1949. na Sveučilištu u Edinburghu. Od 1964. do 2001. djelovao je na Sveučilištu McGill u Montrealu gdje je bio redoviti profesor i pročelnik Odjela za fiziologiju. Bavio se neurofiziologijom, proučavao je ulogu kemijske regulacije procesa u mozgu. Posebno su važna njegova otkrića djelovanja i uloge nekih neurotransmitera (gama-aminomaslačne kiseline, glutamata, acetilkolina). Bio je savjetnik nekoliko klinika i znanstvenih instituta u Kanadi i SAD-u, kao i stalni recenzent u više uglednih svjetskih znanstvenih časopisa poput Nature i Science. Dopisni član HAZU bio je od 1992. Umro je u Montrealu 16. travnja 2021. 6. rujna 6. rujna 1971. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt akademik Mladen Kauzlarić. Rodio se u Gospiću 10. siječnja 1896. Završio je studij arhitekture na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1930., a od 1940. bio profesor na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu. Od 1921. do 1931. radio je u atelijeru H. Ehrlicha i surađivao s J. Denzlerom. U okviru estetike avangardnoga funkcionalizma podizao je građevine jasne koncepcije, odmjerenih proporcija i istančanih detalja ostvarujući najviše domete predratne zagrebačke arhitektonske škole. Nakon 1945. projektirao je zajedno sa suradnicima tvornički sklop Rade Končar, Arheološki muzej u Zadru i Muzej arheoloških spomenika u Splitu. Redoviti član JAZU bio je od 1963. 5. rujna 5. rujna 1942. u Zagrebu se rodio hrvatski kemičar akademik Nikola Kallay. Diplomirao je kemiju na Tehnološkom fakultetu 1967., a od 1969. do 2013. predavao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Predavao je i kao gostujući profesor u SAD-u. Razvijao je teorijske modele i eksperimentalne metode u području fizikalne kemije koloida i međupovršina, bavio se kinetikom agregacije i adhezije, adsorpcijom, ravnotežom u električnom međusloju, kinetikom rasta i otapanja kristala, termodinamikom površinski aktivnih tvari, miceliranjem i mikroemulzijama te fizikalnim veličinama i jedinicama. Bio je redoviti član HAZU od 2008., a od 2006. član suradnik. Umro je u Zagrebu 20. travnja 2015. 4. rujna 4. rujna 1913. u Imabari se rodio japanski arhitekt i urbanist Kenzō Tange. Arhitekturu je diplomirao 1938. na Sveučilištu u Tokiju gdje je predavao od 1946. do 1974. Bio je glavni predstavnik funkcionalizma u suvremenoj japanskoj arhitekturi. Svojim je građevinama uspijevao suvremeno interpretirati tradicionalne elemente japanskog graditeljstva. U Japanu je projektirao izložbene paviljone (Centar mira u Hirošimi 1955.), zgrade gradske uprave (gradske vijećnice u Tokiju 1957. i 1992.), umjetničke centre i sportske objekte (Nacionalni stadion u Tokiju 1964), kao i katedralu u Tokiju 1964. Izradio je urbanističke planove za Tokijski zaljev i Skoplje. Dopisni član HAZU bio je od 1981. Umro je u Tokiju 22. ožujka 2005. 3. rujna 3. rujna 1992. na Silbi je umro hrvatski skladatelj akademik Bruno Bjelinski. Rodio se u Trstu 1. studenog 1909. U Zagrebu je 1934. diplomirao i doktorirao pravo, a 1936. i studij kompozicije na Muzičkoj akademiji gdje je od 1945. do 1977. bio profesor kontrapunkta, a od 1960. i polifonske kompozicije. Kao skladatelj razvio je prepoznatljiv individualni stil neoklasicističkih obilježja kojim dominira osobito izražajni, nerijetko egzotično impulzivan ritamski element. Skladao je 6 opera, 15 simfonija, 6 simfonijeta, 22 solistička koncerta za klavir, violinu, violu, violončelo, flautu, obou, klarinet, fagot, 15 glazbeno-scenskih djela, a pisao je i skladbe za djecu. Redoviti član HAZU bio je od 1988. 2. rujna 2. rujna 2014. u Zagrebu je umro hrvatski geograf Tomislav Šegota. Rodio se u Novskoj 19. travnja 1929. Geografiju je diplomirao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1961. do 1999. Od 1954. do 1961. bio je pomoćnik redaktora u Leksikografskom zavodu. Bavio se klimatologijom, osobito teorijom klimatskih promjena, fluktuacijama morske razine i temperaturom zraka u kvartaru i kenozoiku, urbanom klimatologijom (Zagreb) te regionalnom geografijom Južne Europe, Australije i Oceanije. Autor je djela Klimatologija za geografe (1976.), Geografija Južne Evrope (1982.), Svijet danas 4 (suautor; 1987.), Geografija Australije i Oceanije (2000.). Član suradnik HAZU bio je od 1980. 1. rujna 1. rujna 1888. u Brodskom Drenovcu rodio se hrvatski liječnik akademik Andrija Štampar. Medicinu je diplomirao u Beču 1911., a od 1919. do 1930. bio je načelnik higijenskog odjeljenja Ministarstva narodnog zdravlja. Utemeljio je zdravstvenu službu u Jugoslaviji i organizirao 250 higijenskih ustanova, među kojima niz domova zdravlja, omogućivši zdravstvenu skrb širokim slojevima pučanstva. Od 1931. djelovao je u europskim zemljama i SAD-u, a od 1933. do 1936. u Kini, gdje je reorganizirao javnu zdravstvenu službu. Bio je jedan od osnivača Svjetske zdravstvene organizacije 1946. Za redovitog člana JAZU izabran je 1947. te je do smrti bio predsjednik. Umro je u Zagrebu 26. lipnja 1958. 31. kolovoza 31. kolovoza 1834. u Splitu se rodio hrvatski političar, povjesničar i publicist Natko Nodilo. Diplomirao je povijest i geografiju u Beču 1861. te od 1862. do 1866. bio prvi urednik lista Il Nazionale u Zadru, zastupajući politiku ujedinjenja Dalmacije s Banskom Hrvatskom. Izabran je za zastupnika u Dalmatinskom saboru 1867. i 1870. Od 1874. bio je prvi profesor opće povijesti na Sveučilištu u Zagrebu kojem je od 1890. do 1891. bio rektor. U povijesnim istraživanjima najviše je proučavao ranu srednjovjekovnu povijest Hrvata i jugoistočne Europe. Napisao je prvu opću povijest srednjeg vijeka na južnoslavenskom prostoru. Redoviti član JAZU bio je od 1883. Umro je u Zagrebu 21. svibnja 1912. 30. kolovoza 30. kolovoza 1905. u Kreševu je umro hrvatski književnik fra Grgo Martić. Rodio se u Rastovači kraj Posušja 24. siječnja 1822. Stupio je u franjevački red te nakon studija filozofije u Zagrebu i bogoslovije Székesfehérváru 1845. bio zaređen za svećenika. Služio je u više mjesta u Bosni, a najveći dio života kao župnik u Sarajevu te od 1878. u kreševskom samostanu. Jedan je od najistaknutijih hrvatskih preporoditelja u Bosni. Pisao je lirske i epske pjesme, među kojima se opsegom ističe epski ciklus Osvetnici (I–VII, 1861.–1883.). Objavljivao je i prigodna djela religiozne tematike. Preveo je nekoliko djela s francuskog i talijanskog, skupio i tiskao brojne narodne pjesme. Počasni član JAZU bio je od 1902. 29. kolovoza 29. kolovoza 2003. u Salzburgu je umro hrvatski povjesničar i publicist Eduard Čalić. Rodio se u Marčani u Istri 14. listopada 1910. Pravni fakultet završio je 1937. u Zagrebu, a doktorirao povijest na Filozofskom fakultetu u Zapadnome Berlinu 1963. Od 1936. do 1941. bio je novinar zagrebačkih Novosti i dopisnik iz Berlina, a nakon 1945. pisao je za mnoge svjetske novine te bio glavni tajnik Europskog komiteta za znanstveno proučavanje uzroka i posljedica II. svjetskog rata. Bio je jedan od vodećih povjesničara nacizma i Trećega Reicha. U svojim djelima daje prikaze koncentracijskih logora i plinskih komora, obrađuje “konačno rješenje židovskog pitanja” i nacističku ideologiju. Dopisni član HAZU bio je od 2002. 28. kolovoza 28. kolovoza 1922. u Zemunu se rodio hrvatski veterinar akademik Teodor Wikerhauser. Studirao je veterinu u Beogradu i Zagrebu, a diplomirao i doktorirao na Veterinarskom fakultetu u Bernu 1950. Od 1954. do 1987. djelovao je u Zavodu za parazitologiju i invazijske bolesti Veterinarskog fakulteta u Zagrebu. Istraživao je aspekte životinjskih parazitoza, posebno zoonoza. Pripremio je Atlas parazita uzročnika zoonoza u Hrvatskoj i Sloveniji (1996.) i priručnik Parazitske bolesti pasa i mačaka (2006.).Kao ekspert FAO-a istraživao je tropske parazitoze u Nigeriji. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1983. bio je izvanredni član, a od 1975. član suradnik. Umro je u Zagrebu 12. lipnja 2018. 27. kolovoza 27. kolovoza 2021. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac akademik Stjepan Babić. Rodio se u Oriovcu 29. studenog 1925. Diplomirao je 1955. jugoslavistiku, ruski i njemački na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i do 1991. predavao na Katedri za hrvatski književni jezik. Bavio se pitanjima suvremenog hrvatskog književnog jezika, osobito tvorbom riječi te je autor djela Tvorba riječi u hrvatskom književnom jeziku (1986.). Sa S. Težakom objavio je 12 izdanja hrvatske gramatike (1966.–1996.), a s B. Finkom i M. Mogušem autor je Hrvatskog pravopisa (8 izdanja od 1972. do 2004.) Bio je dugogodišnji urednik časopisa Jezik. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1986. izvanredni, a od 1977. član suradnik. 26. kolovoza 26. kolovoza 1909. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik i političar Fran Vrbanić. Rodio se u Gospiću 1. studenog 1847. Pravo je doktorirao u Beču 1872., a na Pravnom fakultetu u Zagrebu predavao je od 1873. trgovačko i mjenično pravo te statistiku. Zaslužan je za osnivanje Statističkog ureda u Zagrebu 1875. Hrvatsku pravnu znanost zadužio je analizama na polju statistike te trgovačkog, državnog i upravnog prava. Bio je i saborski zastupnik u više mandata (1877.–1882., 1887–1892., 1897.–1908.), kao i rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1886. do 1887. te od 1901. do 1902. Redoviti član JAZU bio je od 1886., od 1894. do 1896. bio je književni tajnik, a od 1896. do smrti gospodarski tajnik JAZU. 24. kolovoza 24. kolovoza 1993. u Zagrebu je umro hrvatski književni povjesničar, teatrolog i prevoditelj Frano Čale. Rodio se u Trebinju 8. srpnja 1927. Studij romanistike završio je 1952. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, gdje je od 1954. predavao na Odsjeku za talijanski jezik i književnost. Bavio se poviješću talijanske književnosti, hrvatsko-talijanskim književnim dodirima te starijom hrvatskom književnošću i kazalištem. U središtu njegovih kroatističkih istraživanja bio je Marin Držić te je 1979. uredio kritičko izdanje njegovih Djela. Na hrvatski je preveo ili priredio djela Dantea, Petrarce, Boccaccia, Machiavellija, Castiglionea, Goldonija, Pirandella i drugih. od 1977. bio je član suradnik HAZU. 23. kolovoza 23. kolovoza 1890. u Zagrebu se rodio hrvatski pravnik i političar akademik Ivo Krbek. Pravo je diplomirao u Zagrebu 1914. i do 1928. radio je državnoj upravi. Na Pravnom fakultetu u Zagrebu predavao je upravnu znanost i upravno pravo od 1928. do 1941. i od 1945. do 1961. Bio je gradonačelnik Zagreba od 1932. do 1934., a od 1939. do 1941. kao podban Banovine Hrvatske sudjelovao je u njenom pravnom oblikovanju. Njegov znanstveni interes obuhvaćao je agrarnopravne odnose, opću teoriju prava i države te pravnu filozofiju, a ponajprije upravno i ustavno pravo. Dopisni član JAZU bio je od 1937. do 1941., a od 1947. redoviti član. Umro je u Splitu 17. siječnja 1966. 22. kolovoza 22. kolovoza 1930. u Karlovcu se rodio hrvatski arhitekt akademik Boris Magaš. Diplomirao je arhitekturu 1955. na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1956. bio asistent, a od 1974. predavao je na Fakultetu graditeljskih znanosti. Neke od njegovih građevina jedinstvenog arhitektonskog rukopisa antologijska su djela hrvatske arhitekture, a među njima je najpoznatiji Hajdukov stadion u Splitu iz 1979. Projektima u turističkim ljetovalištima Solaris kraj Šibenika i Haludovo na Krku anticipirao je postmodernizam. Među teorijskim radovima najznačajnija mu je knjiga Arhitektura: pristup arhitektonskom djelu. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1988. izvanredni. Umro je u Rijeci 24. listopada 2013. 21. kolovoza 21. kolovoza 1920. u Zagrebu se rodio hrvatski biolog akademik Nikola Škreb. Diplomirao je 1948. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu gdje je radio u Zavodu za biologiju, a od 1967. bio i redoviti profesor. Od 1962. do 1972. bio je ravnatelj Instituta za biologiju Sveučilišta u Zagrebu. Bio je osnivač zagrebačke embriološke škole koja je prva u svijetu započela eksperimentalna razvojnobiološka istraživanja na sisavcima. Provodio je eksperimente presađivanja embrija, razvio je metodu kultiviranja embrija in vitro te proučavao embrionalno podrijetlo teratoma i teratokarcinoma. Od 1968. bio je izvanredni, a od 1979. redoviti član JAZU. Od 1972. do 1973. bio je glavni tajnik. Umro je u Zagrebu 3. ožujka 1993. 20. kolovoza 20. kolovoza 2016. u Dubrovniku je umro hrvatski pjesnik, esejist i prevoditelj akademik Nikica Petrak. Rodio se u Dugoj Resi 31. kolovoza 1939. Diplomirao je anglistiku i povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1963. te radio kao novinar i urednik kulturnih emisija na Televiziji Zagreb (1967.–1977), urednik u nakladničkoj kući Liber (1978.–1989), savjetnik u Ministarstvu prosvjete i kulture (1990-–1992.) te kao urednik u Leksikografskom zavodu Miroslav Krleža (1992.–2004.). Pjesme zasniva na motivima lutanja, zaborava, kašnjenja pa i sporosti, a kasnije izrazitije i na odnosu prema tradiciji i povijesti. Prevodio je engleskog i njemačkog. Redoviti član HAZU-a bio je od 2004., a od 2000. član suradnik. 19. kolovoza 19. kolovoza 1994. u Big Suru u Kaliforniji umro je američki kemičar Linus Pauling, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1954. i Nobelove nagrade za mir 1962. Rodio se 28. veljače 1901. u Portlandu. Diplomirao je kemijsko inženjerstvo u Pasadeni i usavršavao se u Münchenu, Kopenhagenu, Zürichu i Londonu. Predavao je na Kalifornijskom tehnološkom institutu i na drugim sveučilištima. Postavio je temelje suvremene kristalokemije, objasnio djelomičnu ionsku narav kemijske veze te sa suradnicima odredio strukturu više aminokiselina. Bio je suosnivač pokreta protiv pokusa s nuklearnim oružjem, a 1991. potpisao je Apel nobelovaca za mir u Hrvatskoj. Počasni član HAZU bio je od 1994., a dopisni član od 1966. 18. kolovoza 18. kolovoza 1918. u Smrtiću kraj Nove Gradiške rodio se hrvatski ekonomist i političar akademik Dušan Čalić. Studirao je pravo u Beogradu i u Zagrebu, gdje je 1946. i doktorirao. Bio je sudionik antifašističke borbe, vijećnik ZAVNOH-a i AVNOJ-a, ministar u Vladi NR Hrvatske za trgovinu i opskrbu (1945.–1946., 1949.–1950.), državni sekretar za poslove industrije i privrede FNRJ (1953.), savezni i republički zastupnik, ambasador SFRJ u Mađarskoj (1963.–1967). Od 1953. bio je profesor političke ekonomije na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu, a predavao je i međunarodne ekonomske odnose i sociologiju. Redoviti član HAZU bio je od 1965., a od 1961. dopisni član. Umro je u Zagrebu 17. travnja 1993. 17. kolovoza 17. kolovoza 1915. u Dubrovniku se rodio hrvatski povjesničar i arhivist Bernard Stulli. Diplomirao je 1941. na Pravnom fakultetu u Zagrebu, a 1977. doktorirao povijest na Filozofskom fakultetu u Zadru. Od 1949. bio je voditelj Jadranskog instituta JAZU, a od 1958. do 1978. ravnatelj Arhiva Hrvatske u Zagrebu. Proučavao je povijest hrvatskih primorskih gradova, posebno Dubrovnika. Bavio se i talijanskim iredentizmom i imperijalizmom na Jadranu, talijansko-jugoslavenskim odnosima te južnoslavenskim pitanjem u Austro-Ugarskoj. Svojom je djelatnošću postavio temelje arhivskog zakonodavstva i suvremene arhivistike u Hrvatskoj. Član suradnik JAZU bio je od 1983. Umro je u Zagrebu 9. listopada 1985. 16. kolovoza 16. kolovoza 1873. u Vrhovcu kraj Ozlja rodio se hrvatski klasični filolog i književni povjesničar Đuro Körbler. Diplomirao je klasičnu filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1907. do smrti bio profesor. Od 1914. do 1915. bio je i rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se grčkim i latinskim autorima primjenjujući komparativni pristup. Objavio je i opsežne radove o hrvatskim latinistima, posebno dubrovačkima. Priredio je izdanja latinskih, hrvatskih i talijanskih tekstova iz starije književnosti. Jedan je od utemeljitelja moderne hrvatske neolatinistike. Od 1908. bio je dopisni, od 1915. redoviti član JAZU., a od 1920. do 1926. i njen književni tajnik. Umro je u Zagrebu 4. studenog 1927. 15. kolovoza 15. kolovoza 1883. u Vrpolju kraj Đakova rodio se hrvatski kipar Ivan Meštrović. Djetinjstvo je proveo u Otavicama kraj Drniša, a školovao se na Likovnoj akademiji u Beču. Bio je središnja osoba hrvatske likovne umjetnosti prve polovice 20. stoljeća, a bogatim opusom od preko 3000 djela stekao je svjetsku slavu. Njegovi javni spomenici pripadaju među simbole hrvatske kulture i nacionalnog identiteta. Bio je prvi rektor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu od 1923. do 1942. kad odlazi u emigraciju. Od 1947. živio je u SAD-u gdje je umro 16. siječnja 1962. u South Bendu. Od 1919. bio je počasni, a od 1934. do 1941. i redoviti član JAZU. Njegov spomenik Josipa Jurja Strossmayera u Zagrebu nalazi se u Akademijinom logu. 14. kolovoza 14. kolovoza 2004. u Krakovu je umro Czesław Miłosz, poljski književnik i dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1980. Rodio se u mjestu Šeteniai u današnjoj Litvi 30. lipnja 1911. U mladosti je živio u Vilniusu, Parizu i Varšavi, a od 1951. u SAD-u gdje je bio profesor na sveučilištima u Berkleyu i Harvardu. Osim zbirki poezije objavio je brojne romane, eseje i prijevode. Djela su mu obilježena temama katastrofizma, intelektualnom introspekcijom i zabrinutošću za sudbinu kulture, a progovarao je i o suvremenim problemima Poljske pod komunističkom vlašću. Najvažnije djelo mu je Zasužnjeni um, esejistička analiza staljinizma. Za dopisnog člana HAZU izabran je 1992. 13. kolovoza 13. kolovoza 1884. u Orahovici se rodio hrvatski filolog Stjepan Ivšić. Studirao je hrvatski jezik i klasičnu filologiju u Zagrebu i Krakovu te učio slavenske jezike u Pragu, Sankt Peterburgu, Moskvi i Kijevu. Od 1914. predavao je na Katedri za slavensku filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1940. do 1943. Bavio se etimologijom, akcentologijom i dijalektologijom, a bio je i vrstan poznavatelj i tumač hrvatske glagoljičke baštine. Od 1920. bio je dopisni, od 1925. izvanredni, a od 1929. do 1947. redoviti član JAZU. Zaslužan je za prijenos Bašćanske ploče iz Jurandvora u Akademijinu palaču u Zagrebu 1934. Umro je u Zagrebu 14. siječnja 1962. 12. kolovoza 12. kolovoza 1896. u Zagrebu se rodio hrvatski pravnik akademik Juraj Andrassi. Diplomirao je 1919. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1928. do 1966. predavao međunarodno javno pravo. Predavao je i na Akademiji za međunarodno pravo u Haagu 1937. i 1951. Od 1969. do 1971. bio je predsjednik Instituta za međunarodno pravo. Sudjelovao je u rješavanju praktičnih međunarodnopravnih pitanja, uz ostalo u pripremama za mirovnu konferenciju u Parizu 1946., izgradnji hidroenergetskog sustava Đerdap, kodificiranju ratnog prava te korištenju vodenih tokova, osobito Jadranskog mora. Redoviti član JAZU bio je od 1963., a dopisni od 1955. Umro je u Zagrebu 20. prosinca 1977. 11. kolovoza 11. kolovoza 1931. u Zagrebu se rodio hrvatski kemičar akademik Velimir Pravdić. Diplomirao je 1955. na Tehnološkom fakultetu i od 1956. do 1998. radio u Institutu Ruđer Bošković. Bavio se istraživanjima u elektrokemiji, koloidnoj i fizikalnoj kemiji mora te strategijskim smjerovima gospodarenja okolišem. Osnovao je 1968. Laboratorij za elektrokemiju i površinsku kemiju, a 1969. Centar za istraživanje mora. Bio je predsjednik Hrvatskog kemijskog društva (1980.–1982.), predsjednik Hrvatskog prirodoslovnog društva (1996.–2000.) i predsjednik Savjeta za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Vlade RH (2000.–2004.). Redoviti član HAZU bio je od 1997. Umro je u Zagrebu 13. siječnja 2011. 10. kolovoza 10. kolovoza 1874. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik i zoolog Živko Vukasović. Rodio se u Beravcima kraj Slavonskog Broda 23. listopada 1829. Studirao je pravo i biologiju u Beču i Grazu te bio profesor na gimnazijama u Vinkovcima, Osijeku, Križevcima i Rijeci. Bio je i pisar Hrvatske dvorske kancelarije u Beču od 1865. do 1869., a zatim je bio u službi Komande Vojne krajine u Zagrebu i školski nadzornik za graničarske škole. Napisao je nekoliko školskih udžbenika u kojima je zoološkim člancima pridonio stvaranju hrvatskog zoološkog nazivlja. Napisao je udžbenik Naravoslovje domaće životinje sa osobitim obzirom na gospodarstvo. Bio je jedan od prvih redovitih članova JAZU izabranih 1866. 9. kolovoza 9. kolovoza 2009. u Zagrebu je umro hrvatski geolog akademik Josip Tišljar. Rodio se u Ludbregu 1. lipnja 1941. Diplomirao je geologiju 1965. na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu gdje je predavao od 1968. Bavio se petrologijom sedimentnih stijena, a posebno je zaslužan za istraživanje klastičnih i karbonatnih stijena. Autor je sveučilišnih udžbenika (Petrologija sedimentnih stijena, 1987.; Sedimentne stijene, 1994.; Petrologija s osnovama mineralogije, 1999.) i monografija (Sedimentologija karbonata i evaporita, 2001.; Sedimentologija klastičnih i silicijskih sedimenata, 2005.) iz tematike sedimenata. Bio je voditelj više znanstvenih projekata. Redoviti član HAZU bio je od 2004., a član suradnik od 1983. 8. kolovoza 8. kolovoza 1987. u Zagrebu je umro hrvatski matematičar i fizičar akademik Danilo Blanuša. Rodio se u Osijeku 7. prosinca 1903. Završio je studij elektrotehnike, fizike i matematike u Zagrebu i Beču. Profesor matematike na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu bio je od 1944. do 1975. Glavno područje znanstvenog rada bili su problemi izometričkog smještanja prostornih oblika s konstantnom zakrivljenošću u višedimenzionalne prostore konstantne zakrivljenosti. Konstruirao je netrivijalni trivalentni graf neobojiv s tri boje, poznat kao Blanušin graf. Bavio se i teorijom relativnosti te je dao korigirane formule za transformaciju temperature i količine topline. Redoviti član JAZU bio je od 1958. 7. kolovoza 7. kolovoza 1879. u Zagrebu se rodio hrvatski slikar i povjesničar umjetnosti Branko Šenoa. Bio je sin književnika Augusta Šenoe. U Zagrebu je završio studij prava i filozofije te doktorirao 1912. iz povijesti umjetnosti. Pohađao je privatnu slikarsku školu Otona Ivekovića te grafički tečaj Mencija Clementa Crnčića. Od 1907. bio je nastavnik, a od 1918. do 1924. ravnatelj Akademije likovnih umjetnosti. Od 1935. do 1938. bio je intendant Hrvatskog narodnog kazališta. Slikao je uglavnom vedute starog Zagreba, krajolike Turopolja i Dalmacije te izrađivao kazališnu scenografiju i kostime. Autor je današnjeg grba i zastave Zagreba. Dopisni član JAZU bio je od 1931. Umro je u Zagrebu 4. prosinca 1939. 6. kolovoza 6. kolovoza 1961. u Kopenhagenu je umro danski arhitekt i arheolog Ejnar Dyggve. Rodio se u Liepāji u Latviji 17. kolovoza 1887. Od 1922. istraživao je antički i starokršćanski lokalitet u Solinu te od 1929. do 1932. bio arhitekt konzervator Arheološkog muzeja u Splitu. Sve do 1960. istraživao je i na drugim lokalitetima u Dalmaciji. Radovima o Dioklecijanovoj palači i analizama srednjovjekovnih građevina dao je značajan doprinos proučavanju i vrednovanju hrvatskih starina, graditeljskog i kulturnog naslijeđa Solina, Splita i Dalmacije, kao i određenju položaja hrvatskog graditeljstva unutar sredozemnog i jadranskog kulturnog kruga. Dopisni član JAZU bio je od 1948. 5. kolovoza 5. kolovoza 2014. u Splitu je umro hrvatski jezikoslovac akademik Petar Šimunović. Rodio se u Dračevici na Braču 19. veljače 1933. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je jugoslavistiku i romanistiku 1958.. Od 1964. do 2003. radio je u Institutu za jezik JAZU (HAZU) u Odsjeku za onomastiku. Bio je vodeći hrvatski onomastičar s bogatom znanstvenom i stručnom djelatnošću. Uz ostalo suautor je djela Toponimija otoka Brača (1972.), Leksik prezimena SR Hrvatske (1976.), Naša prezimena (1985.), Istočnojadranska toponimija (1986.), Rječnik bračkih čakavskih govora (2006) i Hrvatski prezimenik I–III (2008.). Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1988. izvanredni, a od 1983. član suradnik. 4. kolovoza 4. kolovoza 1968. u Zagrebu je umro češko-hrvatski dirigent akademik Milan Sachs. Rodio se u Lišovu u Češkoj 28. studenog 1884. Završio je studij violine na Konzervatoriju u Pragu 1905. i postao član Češke filharmonije, zatim koncertni majstor kazališnog orkestra u Beogradu i nastavnik na Muzičkoj školi u Novom Sadu, a od 1911. bio je operni dirigent u Zagrebačkoj operi uz prekide 1932.–1938 kada je bio direktor Opere u Brnu i tijekom Drugog svjetskog rata. Bio je i ravnatelj Zagrebačke opere (1919.–1921., 1926., 1945.–1955.). Znatno je pridonio podizanju profesionalne razine Zagrebačke opere i kao dirigent njegovao stilsku izvedbu. Bavio se i skladanjem. Redoviti član JAZU bio je od 1954. 3. kolovoza 3. kolovoza 1832. u Rijeci se rodio hrvatski skladatelj Ivan Zajc. Studij kompozicije završio je u Milanu 1855. te do 1862. djelovao kao nastavnik glazbene škole u Rijeci, a zatim do 1870. kao skladatelj u Beču. Od 1870. do smrti djelovao je u Zagrebu, kao prvi ravnatelj Opere i glazbene škole Hrvatskog glazbenog zavoda. Bio je središnja osoba hrvatskog glazbenog života svoga vremena, uspoređivan s Giuseppeom Verdijem. Opus mu broji više 1100 djela, od čega 19 opera (najpoznatija Nikola Šubić Zrinjski), 26 opereta, oko 300 zborova, oko 80 orkestralnih djela, oko 100 komornih i glasovirskih skladbi te oko 170 popijevki. Za počasnog člana JAZU izabran je 1912. Umro je u Zagrebu 16. prosinca 1914. 2. kolovoza 2. kolovoza 2008. u Zagrebu je umro hrvatski inženjer građevinarstva akademik Riko Rosman. Rodio se u Ljubljani 22. svibnja 1927. Diplomirao je 1954. na Građevinskom odsjeku Tehničkog fakulteta u Zagrebu. Od 1957. predavao je na Katedri za betonske konstrukcije Arhitektonsko-geodetsko-građevinskog fakulteta u Zagrebu, a od 1971. do 1994. na Arhitektonskom fakultetu gdje je predavao kolegije teorija konstrukcija i betonske konstrukcije, a uveo je i kolegij nosive konstrukcije. Bio je vodeći hrvatski stručnjak za građevinske nosive konstrukcije. Autor je mnogobrojnih radova iz područja teorije konstrukcija. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1990. izvanredni član, a od 1988. član suradnik. 1. kolovoza 1. kolovoza 2006. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac i pedagog Stjepko Težak. Rodio se u Požunu kraj Ozlja 26. srpnja 1926. Diplomirao je 1954. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je bio profesor metodike nastave hrvatskog jezika i metodike nastave filma od 1978. do 1996, a od 1961. do 1978. predavao je na Pedagoškoj akademiji. Bio je autor mnogih školskih udžbenika hrvatskog jezika i priručnika za nastavnike te uz Stjepana Babića koautor Gramatike hrvatskog jezika (1966.). Dao je značajan doprinos hrvatskoj dijalektologiji. Od 1957. do 1975. bio je urednik dječjeg časopisa Modra lasta. Član suradnik HAZU bio je od 1994. i predsjednik Odbora za dijalektologiju. 31. srpnja 31. srpnja 1985. u Zagrebu je umro hrvatski književnik akademik Marijan Matković. Rodio se u Karlovcu 21. rujna 1915. Komparativnu književnost i povijest umjetnosti studirao je u Beču i Parizu, a studij prava završio je u Zagrebu 1941. Nakon 1945. obnašao je dužnosti šefa kulturno-umjetničkog odjela Radio Zagreba, intendanta HNK-a u Zagrebu te umjetničkog direktora Zagreb filma. Bio je jedan od najplodnijih hrvatskih dramatičara U svojim dramama progovara o etičkim dilemama i intimnim problemima suvremenog čovjeka, uz protivljenje lažnim veličinama. Redoviti član JAZU bio je od 1954., te do 1978. tajnik Razreda za suvremenu književnost i pokretač časopisa Forum 1962. 30. srpnja 30. srpnja 1949. u Zagrebu je umro hrvatski književnik i kritičar Branimir Livadić. Rodio se 30. rujna 1871. u Samoboru. Studirao je filozofiju i germanistiku u Zagrebu i Beču. Od 1896. do 1920. radio je kao gimnazijski profesor u Zagrebu, Varaždinu, Senju i Karlovcu. Od 1920. do 1929. bio je ravnatelj Državne glumačke škole u Zagrebu. Od 1920. do 1923. bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika, a od 1936. do 1939. hrvatskog PEN-kluba. Bio je pripadnik prvog naraštaja hrvatskih modernista te ideolog i teoretičar njegove bečke skupine, zauzimajući se za individualnost stvaralačkog čina i slobodu umjetnika, neovisnog o društvenim, političkim i moralnim konvencijama. Redoviti član JAZU bio je od 1940. 29. srpnja 29. srpnja 1907. u Karlovcu se rodio hrvatski jezikoslovac i bohemist akademik Ljudevit Jonke. Diplomirao je 1929. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te se usavršavao na slavističkom studiju u Pragu. Od 1949. do 1973. bio je prvi voditelj Katedre za suvremeni hrvatski književni jezik, a 1965. osnovao je samostalni studij češkog jezika i književnosti kojom se bavio i kao prevoditelj. Bio je vodeći autoritet za hrvatski standardni jezik, borac za njegovu samobitnost i promicatelj jezične kulture. Od 1970. do 1972. bio je predsjednik Matice hrvatske, proganjan nakon sloma Hrvatskog proljeća. Od 1958. bio je izvanredni, a od 1963. redoviti član JAZU. Umro je u Zagrebu 15. ožujka 1979. 28. srpnja 28. srpnja 1885. u Zagrebu se rodio hrvatski kazališni redatelj, pedagog, teatrolog i prevoditelj akademik Branko Gavella. Filozofiju, germanistiku i slavistiku diplomirao je u Beču, a 1914. počeo je režirati u zagrebačkom HNK te u drugim kazalištima u Hrvatskoj i inozemstvu postavivši ukupno 279 dramskih i opernih djela. Kao redatelj smisao i cilj vlastitog djelovanja tražio je u uzajamnosti književnosti i kazališta. Bio je utemeljitelj Akademije za kazališnu umjetnost u Zagrebu 1950. i jedan od osnivača Zagrebačkog dramskog kazališta 1953. te je svojim djelovanjem bitno odredio hrvatsko kazalište i teatrologiju 20. stoljeća. Redoviti član JAZU bio je od 1961. Umro je u Zagrebu 8. travnja 1962. 27. srpnja 27. srpnja 2019. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar akademik Franjo Šanjek. Rodio se u Poljani Biškupečkoj kraj Varaždina 1. travnja 1939. Bio je član dominikanskog reda, a 1965. je zaređen za svećenika. Pomoćne povijesne znanosti usavršavao je u Vatikanu, a povijest je 1971. doktorirao na Sorboni. Od 1970. predavao je na Katedri crkvene povijesti na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu, a od 1994. i na Hrvatskim studijima. Bavio se crkvenom poviješću Hrvatske, ulogom hrvatskih intelektualaca u razvoju srednjovjekovne europske misli, ulogom Katoličke crkve u Hrvatskoj u 19. i 20. stoljeću, kao i poviješću hrvatsko-francuskih odnosa. Redoviti član HAZU bio je od 1997. 26. srpnja 26. srpnja 1845. u Križevcima se rodio hrvatski književnik i filozof Franjo Marković. Klasičnu filologiju, slavistiku i filozofiju diplomirao je u Beču 1866. Od 1874. do 1909. bio je profesor filozofije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1881. do 1882. rektor Sveučilišta. Kao književnik pisao je balade, romance, spjevove i tragedije, a najpoznatije djelu mu je pjesma U boj, u boj iz 1866. Kao filozof posebno se bavio estetikom i potaknuo proučavanje hrvatske filozofske baštine. Znatno je pridonio kultiviranju književnog izraza u svim žanrovima te reformi i modernizaciji hrvatskog stiha. Od 1876. bio je redoviti član JAZU, a u lipnju 1914. postao je i privremeni predsjednik. Umro je 15. rujna 1914. u Zagrebu. 25. srpnja 25. srpnja 1894. u Šibeniku se rodio hrvatski skladatelj i dirigent akademik Krešimir Baranović. Školovao se u školi Hrvatskog glazbenog zavoda u Zagrebu te na glazbenim akademijama u Beču i Berlinu. Od 1915. do 1943. bio je dirigent Opere HNK u Zagrebu, a od 1929. do 1940. i ravnatelj. Od 1945. do 1946. bio je ravnatelj Opere u Bratislavi, od 1946. do 1964. profesor na Muzičkoj akademiji u Beogradu te od 1951. do 1961. dirigent i direktor Beogradske filharmonije. Djela mu se temelje na folklornom izrazu, ponajviše Hrvatskog zagorja i Mediterana, a najpoznatije su balet Licitarsko srce, vokalni ciklus Z mojih bregov i komična opera Striženo-košeno. Redoviti član JAZU bio je od 1954. Umro je u Beogradu 17. rujna 1975. 24. srpnja 24. srpnja 1924. u Białystoku u Poljskoj rodio se hrvatski književni povjesničar i teoretičar akademik Aleksandar Flaker. Diplomirao je slavistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1957. do 2002. bio profesor ruske književnosti. Također se bavio i temama iz hrvatske književnosti koristeći vlastitu metodologiju koja u prvi plan stavlja autonomnost književnog teksta. Uz brojna književnopovijesna i književnoteorijska pitanja posebnu je pozornost posvetio avangardizmu u europskoj i hrvatskoj književnosti, kao i fenomenu tzv. proze u trapericama. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1975. Umro je u Zagrebu 25. listopada 2010. 23. srpnja 23. srpnja 1906. u Sarajevu se rodio Vladimir Prelog, hrvatski kemičar i dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1975. Gimnaziju je pohađao u Zagrebu i Osijeku, a kemiju diplomirao 1928. u Pragu gdje je radio do 1935. kad se vraća u Zagreb i radi kao docent na Tehničkom fakultetu i predstojnik Zavoda za organsku kemiju. Od 1941. do 1976. djelovao je na Saveznoj tehničkoj visokoj školi (ETH) u Zürichu, no trajno je ostao povezan s domovinom. Bavio se stereokemijom te istraživao organske heterocikličke spojeve, alkaloide i antibiotike te odnos strukture i reaktivnosti organskih spojeva. Počasni član HAZU bio je od 1986., a dopisni od 1952. Umro je u Zürichu 7. siječnja 1998. i pokopan u grobnici HAZU na Mirogoju. 22. srpnja 22. srpnja 1954. u Zagrebu je umro hrvatski mineralog i petrograf akademik Fran Tućan. Rodio se u Divuši kraj Dvora na Uni 26. rujna 1878. Diplomirao je prirodne znanosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1919. do 1942. bio profesor na Katedri za mineralogiju i petrografiju. Od 1946. do 1947. bio je prvi dekan Prirodoslovno-matematičkog fakulteta. Bavio se geokemijom Dinarskoga krša i postavio teoriju o postanku crvenice kao netopljivom ostatku karbonatnih stijena te o boksitu kao fosilnoj crvenici. Značajan je i kao popularizator znanosti. Bio je predsjednik Hrvatskog prirodoslovnog društva od 1915. do 1921. i od 1945. do 1954. te Matice Hrvatske od 1918. do 1920. Redoviti član JAZU bio je od 1930. 21. srpnja 21. srpnja 1999. u Zagrebu je umro hrvatski teolog Tomislav Janko Šagi-Bunić. Rodio se 2. veljače 1923. u Brodarovcu kraj Ivanca. U kapucinski red stupio je 1940., a 1948. zaređen je za svećenika. Diplomirao je na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1953. do 1993. Bio je središnja osoba hrvatske teologije, sudionik Drugog vatikanskog koncila, suosnivač i prvi predsjednik Centra za koncilska istraživanja, dokumentaciju i informacije Kršćanska sadašnjost 1968., kao i istoimenog teološkog društva od 1977. do 1989. Imao je veliku ulogu u provedbi koncilskih reformi te promicanju ekumenizma i dijaloga Katoličke crkve s društvom. Dopisni član HAZU bio je od 1979. 20. srpnja 20. srpnja 1924. u Maljkovu kraj Sinja rodio se hrvatski politolog, povjesničar i političar akademik Dušan Bilandžić. Bio je sudionik antifašističke borbe te od 1945. do 1960. na službi u JNA. Pravni fakultet završio je 1959. u Beogradu, a doktorirao 1965. na Fakultetu političkih nauka u Zagrebu gdje je od 1969. do 1990. bio profesor. Kao član reformskog krila SKH sudjelovao je u procesu demokratskih promjena te je 1990. bio potpredsjednik Republike Hrvatske. Najviše se bavio poviješću Jugoslavije i položajem Hrvatske u njoj. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1988. izvanredni, a od 1980. član suradnik. Od 2001. do 2006. bio je tajnik Razreda za društvene znanosti. Umro je u Zagrebu 4. ožujka 2015. 16. srpnja 16. srpnja 2010. u Zagrebu je umro hrvatski kemičar akademik Dionis Emerik Sunko. Rodio se u Zagrebu 26. rujna 1922. Diplomirao je kemiju 1946 na Tehničkom fakultetu u Zagrebu i do 1951. radio u Plivi, a zatim u Zavodu za fiziologiju Medicinskog fakulteta. U Institutu Ruđer Bošković bio je voditelj Laboratorija za fizikalno-organsku kemiju te pročelnik Odjela za organsku kemiju i biokemiju. Od 1971. do 1992. bio je profesor na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu i predstojnik Zavoda za organsku kemiju i biokemiju. Bavio se sintetskom i fizikalno-organskom kemijom, reakcijskim mehanizmima i izotopnim efektima. Redoviti član HAZU bio je od 1997. 15. srpnja 15. srpnja 1912. u Vinkovcima se rodio hrvatski pravnik akademik Aleksandar Goldštajn. Diplomirao je i doktorirao 1938. na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Bio je predsjednik Glavne državne arbitraže pri Vladi FNRJ (1946.–1954) i predsjednik Vrhovnog privrednoga suda (1954.–1959.). Na Pravnom fakultetu u Zagrebu kao redoviti profesor predavao je privredno pravo od 1959. do 1982. te pokrenuo i vodio poslijediplomski studij iz privrednopravnih znanosti od 1962. do 1982. Bio je sudac Ustavnog suda Hrvatske od 1967. do 1993. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1979. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 20. listopada 2010. 14. srpnja 14. srpnja 1939. u Pragu je umro češki slikar i dizajner Alfons Mucha. Rodio se 24. srpnja 1860. u Ivančicama kraj Brna. Studirao je slikarstvo u Pragu i Münchenu, od 1890. do 1906. živio je u Parizu, a zatim do 1910. u SAD-u, kada se vraća u domovinu. Kao crtač kazališnih plakata, predložaka za predmete umjetničkoga obrta, kostima i kazališne dekoracija utjecao je na stvaranje i širenje pariške inačice secesije i pokreta Art nouveau koji je želio omogućiti masovnu dostupnost umjetnosti. Značajan je i ciklus 20 velikih platna s prizorima iz povijesti slavenskih naroda Slavenska epopeja, među kojima je i Obrana Sigeta Nikole Šubića Zrinskog. Od 1930. bio je počasni član JAZU. 13. srpnja 13. srpnja 1877. u Brnu se rodio hrvatski filozof Albert Bazala. Studirao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1904. do 1943. bio profesor, a usavršavao se na nekoliko sveučilišta u Njemačkoj i u Pragu. Najznačajnije djelo mu je Povijest filozofije u tri sveska, prvo takve vrste u Hrvatskoj. Razvio je vlastiti filozofski pogled nazvan voluntarističkim aktivizmom. Bio je predsjednik Matice hrvatske 1927., rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1932. do 1933., a 1912. s ciljem jačanja prosvijećenosti naroda osnovao je Pučko sveučilište. Dopisni član JAZU bio je od 1910., redoviti od 1922., a od 1933. do 1941. bio je predsjednik JAZU. Umro je u Zagrebu 12. kolovoza 1947. 12. srpnja 12. srpnja 1913. u Križevcima se rodio hrvatski arhitekt i povjesničar umjetnosti akademik Andre Mohorovičić. Diplomirao u Zagrebu na Tehničkom i Filozofskom fakultetu te od 1935. Arhitektonskom fakultetu bio profesor teorije arhitekture i povijesti umjetnosti. Bavio se nizom teorijskih i povijesnih tema s područja arhitekture i urbanizma sustavno istražujući razvoj graditeljstva i gradogradnje na području Hrvatske. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1947. do 1949. Redoviti član HAZU bio je od 1962., od 1975. do 1978. bio je glavni tajnik, a od 1978. do 1991. potpredsjednik. Bio je i tajnik Razreda za likovne umjetnosti od 1961. do 1975. te od 1997. do 2002. Umro je u Zagrebu 17. prosinca 2002. 11. srpnja 11. srpnja 1931. u Zagrebu se rodio hrvatski skladatelj, orguljaš i pedagog akademik Anđelko Klobučar. Diplomirao je 1955. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu gdje je od 1968. do 2001. bio profesor. Usavršavao se u Salzburgu i Parizu. Predavao je i u Institutu za crkvenu glazbu Katoličkog bogoslovnog fakulteta u Zagrebu. Skladao je iznimno bogat opus simfonijske, koncertantne, orguljske, komorne, vokalne, vokalno-instrumentalne i filmske glazbe. Kao vrstan orguljaš sudjelovao je na mnogobrojnim festivalima suvremene glazbe i na turnejama u inozemstvu. Bio je dugogodišnji orguljaš zagrebačke katedrale. Redoviti član HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 7. kolovoza 2016. 10. srpnja 10. srpnja 1856. u Smiljanu kraj Gospića rodio se hrvatski izumitelj Nikola Tesla. Maturirao je na realnoj gimnaziji u Karlovcu i studirao na Visokoj tehničkoj školi u Grazu. Od 1884. živio je i djelovao u SAD-u, no do smrti je ostao povezan s domovinom. Ostvario je preko 700 izuma i patenata u području izmjenične struje, elektrotehnike, radiotehnike i radio-komunikacije te omogućio masovnu primjenu električne energije. Svojim je istraživanjima prethodio mnogim važnim otkrićima u fizici (rendgenske zrake, kozmičke zrake, akceleratori čestica, televizija, radar, laser, moderne turbine, globalni sustav komunikacije…). Počasni član JAZU bio je od 1896. Umro je u New Yorku 7. siječnja 1943. 9. srpnja 9. srpnja 1909. u Trebinju se rodila hrvatska kiparica Ksenija Kantoci. Završila je tečaj medaljarstva kod Ive Kerdića 1933., a 1937. i Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu. Radila je kao nastavnica u školama u Zagrebu, Osijeku i Varaždinu te na Akademiji za primijenjenu umjetnost u Zagrebu, a od 1951. kao slobodna umjetnica. Ostvarila je bogat opus jezgrovitih oblika malih dimenzija, naglašene monumentalnosti, snažnog egzistencijalnoga nadahnuća i simboličke dimenzije. Skulpture je najčešće oblikovala u terakoti, drvu i bronci, a ostavila je i značajan crtački opus. Dopisna članica HAZU bila je od 1979. Umrla je u Zagrebu 6. rujna 1995. 8. srpnja 8. srpnja 1908. u Žrnovu na Korčuli rodio se hrvatski književnik akademik Petar Šegedin. Učiteljsku školu završio u Dubrovniku, a Višu pedagošku školu i Filozofski fakultet u Zagrebu. Pisao je novele, romane, eseje i putopise te se kao vrstan polemičar istaknuo aktivnom borbom za hrvatski jezik. Njegovim djelima provlači se tema straha od manipulacije i represivnog aparata vlasti. Nakon sloma Hrvatskog proljeća 1971. bilo mu je onemogućeno objavljivanje. Bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika (1953., 1968.–1970.) i prvi predsjednik Matice hrvatske nakon obnove njenog rada 1990. Redoviti član HAZU bio je od 1963. Umro je u Zagrebu 1. rujna 1998. 7. srpnja 7. srpnja 1893. u Zagrebu se rodio akademik Miroslav Krleža, središnja osoba hrvatske književnosti 20. stoljeća. Od 1914. do smrti stvorio je jedan od najvećih i najkompleksnijih opusa u hrvatskoj književnosti okušavši se u svim književnim žanrovima (pjesme, novele, romani, drame, kritike, eseji, dnevnici) uz raznovrsnost i tematski raspon kakav nema nijedan hrvatski pisac. Kritičkim tekstovima o hrvatskoj prošlosti i sadašnjosti, kao i stavovima, društvenim utjecajem, položajem i moći presudno je utjecao na oblikovanje hrvatskog književnog kanona i kulture 20. stoljeća. Redoviti član JAZU bio je od 1947., a do 1958. i potpredsjednik. Umro je u Zagrebu 29. prosinca 1981. 6. srpnja 6. srpnja 1975. u Zagrebu je umro hrvatski otorinolaringolog, antropogeograf i etnolog akademik Branimir Gušić. Rodio se 6. travnja 1901. u Zagrebu gdje je diplomirao medicinu, geografiju i povijest. Od 1927. do 1971. djelovao je na Klinici za uho, nos i grlo, a od 1945. predavao je i na Medicinskom fakultetu. Obrađivao je u prvom redu nacionalnu patologiju: sklerom, ozenu i endemijsku gušavost. Kao geograf bavio se antropogeografijom i etnografijom, proučavajući utjecaj geografske sredine na način života i na patologiju određenih etnoloških skupina, posebno gorštaka stočara u krškim područjima. Zaslužan je za osnutak nekoliko nacionalnih parkova. Redoviti član JAZU bio je od 1947., a do 1950. glavni tajnik. 5. srpnja 5. srpnja 1915. u Kninu se rodio hrvatski energetičar akademik Hrvoje Požar. Diplomirao je 1939. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu te od 1951. do 1985. predavao na Elektrotehničkom fakultetu. Kao predstojnik Zavoda za visoki napon i energetiku bavio se elektroenergetskim sustavima i izvorima električne energije. Bio je istaknuti stručnjak za elektroenergetiku te je utemeljio Zagrebačku energetsku školu. Zaslužan je za izgradnju mnogih elektrana u Hrvatskoj, kao i za osnivanje Sveučilišnog računskog centra u Zagrebu. Bio je glavni urednik Tehničke enciklopedije. Od 1965. bio je izvanredni, a od 1975. redoviti član JAZU te od 1978. do smrti glavni tajnik. Umro je u Zagrebu 30. lipnja 1991. 4. srpnja 4. srpnja 1925. u Kaštel Kambelovcu rodio se hrvatski ekonomist i političar akademik Ivo Perišin. Diplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu 1949. Od 1956. predavao je na Visokoj privrednoj školi u Zagrebu, a zatim na Ekonomskom fakultetu. Bio je predsjednik Skupštine općine Split od 1965. do 1967., guverner Narodne banke Jugoslavije od 1969. do 1972., predsjednik Izvršnog vijeća Sabora SRH od 1972. do 1974. te predsjednik Sabora SRH od 1974. do 1978. U knjizi Svjetski financijski vrtlog (1978.) nagovijestio je novu etapu u razvoju financijskih tržišta te turbulencije i krize. Redoviti član HAZU bio je od 1990., a izvanredni od 1977. Umro je u Zagrebu 30. listopada 2008. 3. srpnja 3. srpnja 1930. u Zagrebu se rodio hrvatski filolog akademik Radoslav Katičić. Na Filozofskom fakultetu diplomirao je klasičnu filologiju. Utemeljio je studij opće lingvistike i indologije, a od 1961. do 1977. bio pročelnik Odsjeka za opću lingvistiku i orijentalne studije. Od 1977. do 1998. bio je redoviti profesor slavenske filologije na Sveučilištu u Beču. Bio je predsjednik Vijeća za normu hrvatskog standardnog jezika od 2005. do 2012. Bavio se brojnim temama indoeuropske, slavenske i hrvatske filologije te sustavno promicao strukturalnu lingvistiku i druge moderne metode. Redoviti član HAZU bio je od 1986., a od 1973. bio je izvanredni član. Od 1989. bio je i redoviti član Austrijske akademije znanosti. Umro je u Beču 10. kolovoza 2019. 2. srpnja 2. srpnja 1930. u Zagrebu se rodio hrvatski inženjer elektrotehnike Branko Leskovar. Diplomirao je 1954. na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu. U Institutu Ruđer Bošković djelovao je od 1954. do 1965. i postavio temelje razvoja i primjene suvremene elektronike i elektroničke instrumentacije u Hrvatskoj. Od 1963. do 1965. predavao je na Elektrotehničkom fakultetu, a od 1965. do 1994. bio je istraživač na Sveučilištu Berkeley u Kaliforniji. Glavna su mu područja istraživanja bili detektori zračenja za akceleratore visokih energija, sigurnost nuklearnih reaktora i razvoj spektroskopskih metoda. Dopisni član HAZU bio je od 1988. Umro je u Walnut Creeku 19. siječnja 2016. 1. srpnja 1. srpnja 1928. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar Vjekoslav Klaić. Rodio se u Garčinu 21. lipnja 1849. Nakon studija povijesti i geografije u Beču na Mudroslovnom fakultetu u Zagrebu predavao je hrvatsku povijest (1878.–1882.) i opću povijest (1893.–1922.). Od 1902. do 1903. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se temama iz hrvatske povijesti od doseljenja do 20. stoljeća, a najznačajnije djelo mu je Povjest Hrvata od najstarijih vremena do svršetka XIX. stoljeća u pet knjiga (1899.–1911.). Snažno je utjecao na razvoj nacionalne svijesti i hrvatske povijesne znanosti. Značajan je i kao glazbenik. Od 1893. bio je dopisni, a od 1896. pravi član JAZU. 30. lipnja 30. lipnja 1914. u Glini se rodio hrvatski skladatelj, glazbeni pedagog i glazbeni pisac akademik Natko Devčić. Na Muzičkoj akademiji u Zagrebu diplomirao je 1937. glasovir, a 1939. kompoziciju. Ondje je i predavao od 1947. do 1980. Usavršavao se u Beču, Parizu, Darmstadtu i New Yorku. Opus mu je bio nadahnut folklorom, a prvi pravi skladateljski uspjeh bila mu je Istarska suita (1948.) u kojoj se nadovezuje na tradiciju ideologije nacionalnog smjera. Kasnije se okušao i u elektroničkoj glazbi. Autor je udžbenika Harmonija te knjiga Intervali i Ritam. Redoviti član HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 4. rujna 1997. 29. lipnja 29. lipnja 1916. u Splitu se rodio hrvatski arheolog akademik Duje Rendić-Miočević. Diplomirao je klasičnu filologiju, arheologiju i povijest umjetnosti 1939. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1954. do 1983. predavao klasičnu, provincijalnu i ranokršćansku arheologiju. Radio je u Arheološkom muzeju u Splitu od 1941. do 1954. i bio mu ravnatelj, a od 1966. do 1979. bio je i ravnatelj Arheološkog muzeja u Zagrebu. Proučavao je ilirsku problematiku s težištem na onomastičkim istraživanjima, grčku kolonizaciju hrvatske obale, odnos Ilira s grčkim svijetom i ranokršćansko razdoblje u Dalmaciji. Redoviti član HAZU bio je od 1977., a izvanredni od 1966. Umro je u Zagrebu 30. travnja 1993. 27. lipnja 27. lipnja 1998. u Splitu je umro hrvatski povjesničar umjetnosti akademik Kruno Prijatelj. Rodio se u Splitu 1. srpnja 1922. Diplomirao je 1946. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. U Splitu je radio u Arheološkome muzeju, potom je bio ravnatelj Galerije umjetnina (1950.–1979.), redoviti profesor splitskog odjela Filozofskog fakulteta u Zadru (1979.–1991.) i honorarni profesor Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Proučavao je hrvatsku umjetnost od antike do 20. stoljeća, posebno dalmatinsko slikarstvo te ga popularizirao u međunarodnim stručnim krugovima. Otkrio je mnoge nepoznate umjetnine i riješio mnoga pitanja atribucije. Redoviti član HAZU bio je od 1968. 26. lipnja 26. lipnja 1916. u Pečuhu se rodio hrvatski slikar akademik Zlatko Prica. Diplomirao je 1940. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Jedan je od osnivača skupine Mart (1957.) i galerije Forum u Zagrebu (1969.). Radio je u različitim tehnikama (crtež, grafika, akvarel, gvaš, ulje, vitraj, mozaik, fresko). Uoči Drugog svjetskoga rata slikao je širokim mrljama boja i slobodnim potezom, a 1944. ekspresionistički je, s Edom Murtićem, ilustrirao poemu Jama I. G. Kovačića. U kasnijem razdoblju trajna obilježja njegova slikarstva ostale su izdužene ženske figure te snažni kolorizam i grafizam. Redoviti član HAZU bio je od 1988. Umro je u Rijeci 7. ožujka 2003. 25. lipnja 25. lipnja 1968. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik Ante Šercer. Rodio se u Požegi 12. travnja 1896. Medicinu je studirao u Grazu i Pragu, od 1920. do 1945. radio je na Klinici za uho, grlo i nos u Zagrebu, a od 1946. u bolnici u Vinogradskoj gdje je Odjel za bolesti uha, grla i nosa 1964. pretvorio u sveučilišnu kliniku i vodio do 1966. Osnovao je znanstveni Institut za proučavanje i zaštitu uha i dišnih organa te Institut za talasoterapiju u Crikvenici. Bio je redoviti profesor Medicinskog fakulteta u Zagrebu od 1932. i dekan u dva navrata. Prvi je od hrvatskih kliničara stekao međunarodno priznanje. Redoviti član JAZU (HAZU) bio je od 1930. do 1945. 24. lipnja 24. lipnja 2007. u Zagrebu je umro hrvatski agronom, entomolog i fitomedicinar akademik Milan Maceljski. Rodio se u Zagrebu 27. prosinca 1925. Diplomirao je na Poljoprivredno-šumarskom fakultetu 1950. i ondje predavao od 1961. do 1994. Od 1978. do 1985. bio je direktor Instituta za zaštitu bilja. Bavio se entomologijom, integriranom zaštitom bilja od štetnika, ekološkom zaštitom bilja te aplikacijom pesticida. Objavio je 27 knjiga, od kojih se ističe Poljoprivredna entomologija. Bio je glavni urednik znanstvenog časopisa Entomologia Croatica, časopisa HAZU Annales forestales i stručnog časopisa Biljna zaštita. Redoviti član HAZU bio je od 1992. 23. lipnja 23. lipnja 1899. u Udbinji kraj Karlovca rodio se hrvatski književnik akademik Gustav Krklec. Djetinjstvo je proveo u Zagorju, zatim živio u Beču, Pragu, Beogradu i Zemunu te od 1945. u Zagrebu i bio urednik u nakladničkim kućama i časopisima. Pisao je najčešće pjesme, najprije pod utjecajem impresionista, simbolista i ekspresionista, a zatim u duhu tradicionalizma. Popularizirao je epigram kao književnu formu. Pisao je i drame, feljtone i putopise te prevodio s više jezika. Bio je predsjednik Matice hrvatske, predsjednik Društva književnika Hrvatske i Saveza književnika Jugoslavije. Redoviti član JAZU bio je od 1951. Umro je u Zagrebu 30. listopada 1977. 21. lipnja 21. lipnja 1930. u Kalinovcu kraj Đurđevca rodio se hrvatski teolog, pjesnik i kulturni povjesničar Ivan Golub. Zaređen je za svećenika 1957., a 1963. je doktorirao u Rimu. Od 1964. do 2000. bio je profesor na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu. Kao teolog međunarodnog ugleda i erudit često je predavao u inozemstvu. Najznačajniji je bio po bavljenju djelom Jurja Križanića. Osim teologijom i kulturnom poviješću bavio se i pjesništvom. Bio je autor oko 80 knjiga te brojnih znanstvenih rasprava i ogleda, kao i urednik trećeg sveska izdanja Hrvatska i Europa. Za dopisnog člana HAZU izabran je 1992. Umro je u Zagrebu 25. listopada 2018. 19. lipnja 19. lipnja 2009. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac i političar akademik Dalibor Brozović. Rodio se u Sarajevu 28. srpnja 1927. Diplomirao je jugoslavistiku 1951. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1956. do 1990. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zadru, a 1990. bio je član Predsjedništva i potpredsjednik Republike Hrvatske. Od 1991. do 2001. bio je glavni ravnatelj Leksikografskoga zavoda Miroslav Krleža i glavni urednik Hrvatske enciklopedije, a od 1992. do 1995. saborski zastupnik. Značajni su mu radovi o standardizaciji hrvatskog jezika i dijalektologiji. Aktivno je sudjelovao u borbi oko položaja i prava hrvatskog jezika. Redoviti član HAZU bio je od 1986. 18. lipnja 18. lipnja 1830. u Senju se rodio hrvatski geograf Petar Matković. Geografiju je doktorirao u Grazu 1860. Radio je kao gimnazijski profesor u Varaždinu i Zagrebu od 1858. do 1883. Od 1883. do 1893. bio je prvi profesor na Katedri za geografiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Bavio se povijesnom geografijom i statistikom, starim putopisima i putničkim dnevnicima te poviješću trgovine i brodarstva. Pisao je prve obuhvatne geografsko-statističke preglede na hrvatskom jeziku te je 1874. osnovao Statistički ured za Hrvatsku i Slavoniju. Redoviti član JAZU bio je od 1867., a od 1874. do 1892. bio je književni tajnik. Umro je 25. ožujka 1898. u Beču. 17. lipnja 17. lipnja 1927. u Imotskom se rodio hrvatski liječnik akademik Vladimir Luetić. Diplomirao je 1951. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu te od 1954. do 1997. djelovao u Klinici za kirurgiju Kliničkog bolničkog centra u Zagrebu, gdje je 1964. osnovao i do 1992. vodio Zavod za kirurgiju krvnih žila. Bio je i redoviti profesor Medicinskog fakulteta. Od 1991. do 1992. bio je glavni kirurg oružanih snaga pri Glavnom stožeru zdravstva Republike Hrvatske. Zaslužan je za osnivanje i razvoj vaskularne kirurgije kao nove kirurške grane, potičući osnivanje centara za vaskularnu kirurgiju u Hrvatskoj i BiH. Redoviti član HAZU bio je od 1992., a dopisni član od 1990. Umro je u Zagrebu 26. veljače 2000. 16. lipnja 16. lipnja 1949. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt Edo Šen. Rodio se u Zagrebu 10. ožujka 1877. Diplomirao je 1900. na Visokoj tehničkoj školi u Beču. Isprva je projektirao u duhu historicizma, a zatim se opredijelio za suvremena oblikovna i prostorna rješenja. Bio je autor više javnih i stambenih zgrada u Zagrebu, među kojima su palača Croatia na uglu Masarykove i Preradovićeve ulice (1910.) te kompleks Tehničkog fakulteta u Kačićevoj ulici (1940.). Od 1909. do 1919. bio je profesor na Graditeljskoj školi, a od 1919. do 1943. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu gdje je odgojio mnogobrojne istaknute arhitekte. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1935. 15. lipnja 15. lipnja 1886. u Splitu se rodio hrvatski povjesničar umjetnosti i konzervator akademik Ljubo Karaman. Diplomirao je povijest umjetnosti u Beču, od 1926. do 1941. organizirao je i vodio konzervatorsku službu za Dalmaciju u Splitu , a od 1941. do 1950. bio je ravnatelj Konzervatorskog zavoda za cijelu Hrvatsku u Zagrebu. Težište njegovog znanstvenog istraživanja bili su spomenici Dalmacije od antike do baroka, a proučavao je i spomenike kontinentalne Hrvatske i Istre. Postavio je temelje starohrvatskoj arheologiji. Bio je redoviti član HAZU od 1941. do 1947. i književni tajnik, a ponovno je izabran za redovitog člana JAZU 1965. Umro je u Zagrebu 19. travnja 1971. 14. lipnja 14. lipnja 1890. u Jastrebarskom se rodio hrvatski slikar, scenograf, povjesničar umjetnosti i pedagog akademik Ljubo Babić. Kao slikar školovao se u Zagrebu i diplomirao u Münchenu 1913. Od 1915. do 1961. bio je kao profesor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu. Kao jedna od središnjih osoba hrvatske likovne scene stvorio je bogat slikarski opus, pisao likovne kritike i monografije te presudno utjecao na hrvatsku umjetnost i njeno uključenje u suvremeni europski kontekst. Od 1928. bio je dopisni a od 1950. redoviti član JAZU. Od 1947. do 1951. te od 1957. do 1964. bio je direktor Strossmayerove galerije. Umro je u Zagrebu 14. svibnja 1974. 13. lipnja 13. lipnja 2014. u Beču je umro hrvatski dirigent Berislav Klobučar. Rodio se 28. kolovoza 1924. u Zagrebu. Školovao se na Muzičkoj akademiji, a dirigiranje je učio kod Lovre Matačića i Clemensa Kraussa. Od 1943. do 1951. bio je dirigent Zagrebačke opere, a od 1953. djelovao je u inozemstvu. Bio je dirigent Državne opere u Beču, ravnatelj operâ i simfonijskih orkestara u Grazu, Stockholmu i Houstonu, a gostovao je u mnogim poznatim svjetskim opernim kućama (Teatro alla Scala u Milanu, Metropolitan opera u New Yorku…), koncertnim dvoranama i na uglednim festivalima umjetničke glazbe. Dopisni član HAZU bio je od 2006. 12. lipnja 12. lipnja 1905. u Pragu je umro češki povjesničar i političar Václav Vladivoj Tomek. Rodio se 31. svibnja 1818. u Hradecu Králové. U Pragu je diplomirao filozofiju i pravo u Pragu. Od 1850. predavao je austrijsku povijest na Filozofskom fakultet u Pragu, a 1882. izabran je za prvog rektora češkog dijela Karlova sveučilišta. Od 1845. bio je tajnik Matice češke. Bio je zastupnik u Carevinskom vijeću (1861.–1866) i u Češkom saboru (1861.–1895). Glavna djela su mu Događaji češke zemlje (1843.), Povijest husitskih ratova 1419.–1436. (1898.), Povijest grada Praga (u 12 knjiga, 1855.–1901.) i Uspomene iz mojega života (1904.–1905). Od 1867. bio je dopisni član JAZU. 11. lipnja 11. lipnja 2005. u Zagrebu je umro hrvatski kemičar akademik Dragutin Fleš. Rodio se 1. kolovoza 1921. u Vukovaru. Diplomirao je 1946. na Kemijskom odjelu Tehničkog fakulteta u Zagrebu. Radio je u tvornici Pliva, Organsko-kemijskoj industriji – OKI te u Ini. Od 1975. bio je i profesor Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Zagrebu. Utemeljitelj je polimernih znanosti u Hrvatskoj. Bavio se sintezom i određivanjem apsolutne konfiguracije prirodnih i sintetskih organskih spojeva te sintezom i karakterizacijom polimera i kopolimera. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1981. izvanredni član. Od 1997. do 2003. bio je prvi tajnik Razreda za tehničke znanosti. 10. lipnja 10. lipnja 1921. u Petrinji se rodio hrvatski kipar akademik Ivan Kožarić. Diplomirao je na Akademiji likovne umjetnosti u Zagrebu 1947. Bio je član umjetničke grupe Gorgona. Izlagao je na šezdesetak samostalnih i oko 200 skupnih izložbi, a djela mu se nalaze u brojnim privatnim zbirkama i muzejima u Hrvatskoj i svijetu. Više njegovih skulptura trajno je postavljeno u vanjskim prostorima, među kojima i one najpoznatije, u Zagrebu Prizemljeno sunce (1971.) i spomenik Antunu Gustavu Matošu (1978.). Redoviti član HAZU bio je od 1997, a od 2007. do 2011. bio je voditelj Gliptoteke HAZU. Umro je u Zagrebu 15. studenog 2020. 9. lipnja 9. lipnja 1994. u Haagu je umro nizozemski ekonomist Jan Tinbergen. Rodio se u Haagu 12. travnja 1903. Diplomirao je matematiku i fiziku na Sveučilištu u Leidenu i bio profesor na sveučilištima u Amsterdamu i Rotterdamu. Upravljao je Središnjim uredom nizozemske vlade za planiranje od 1945. do 1955., a od 1966. do 1974. bio je predsjednik Povjerenstva za planiranje Ujedinjenih naroda. Bio je prvi dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 1969. za doprinose razvoju ekonometrije i matematičkih modela u opisu gospodarskih zbivanja. Njegovo djelo Ekonometrija (1941.) prvi je sustavni priručnik ove znanstvene discipline. Dopisni član HAZU bio je od 1979. 8. lipnja 8. lipnja 2018. u Zagrebu je umro hrvatski kipar akademik Šime Vulas. Rodio se u Drveniku Velom kraj Trogira 17. ožujka 1932. Diplomirao je 1958. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu gdje je bio profesor od 1987. do 2004. Početkom 1960-ih pretežno je u drvu oblikovao vertikalne, lirski intonirane, harmonične apstraktne kompozicije, a zatim se okrenuo temama poput grada i tvrdalja, tematici križa i općenito sakralnih motiva. Autor je brojnih spomenika i skulptura u javnim prostorima (spomenik strijeljanim mještanima u Podhumu kraj Rijeke, 1970, reljef svetog Josipa, zaštitnika Hrvatske, u Hrvatskom saboru, 2008.) Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1988. 7. lipnja 7. lipnja 1933. u Zagrebu je umro hrvatski pjesnik Dragutin Domjanić. Rodio se u selu Krči u Prigorju 12. rujna 1875., a u Zagrebu je 1898. završio Pravni fakultet i radio kao sudac i vijećnik Banskog stola. Najpoznatiji je po pjesmama izražene osjećajnosti pisanima na kajkavskom narječju u zbirkama Kipci i popevke, Vu suncu i senci (1927.) i Po dragomu kraju (1933.), a najpoznatije pjesme su mu Fala, Popevke sam slagal i K suncu prosi vsaka roža koje su i uglazbljene. Prevodio je s njemačkog, francuskog i ruskog. Od 1921. do 1926. bio je predsjednik Matice hrvatske, a od 1927. do 1933. predsjednik zagrebačkog PEN-kluba. Redoviti član JAZU bio je od 1919. 6. lipnja 6. lipnja 1977. u mjestu Pasto Sobre u Francuskoj umro je hrvatski slikar Milivoj Uzelac. Rodio se u Mostaru 23. srpnja 1897. Kao slikar školovao se u Zagrebu i Pragu, gdje je s Vilkom Gecanom, Marijanom Trepšeom i Vladimirom Varlajem formirao Grupu četvorice s kojom od 1919. do 1923. redovito izlaže djela na Proljetnom salonu u Zagrebu. U tom razdoblju nastaju njegova najpoznatija djela, od kojih je najpoznatije Autoportret u baru. Stilski se kretao od ekspresionizma preko neokubizma do neoklasicizma. Od 1923. do 1963. živio je u Parizu gdje je stekao međunarodnu slavu. Dopisni član JAZU bio je od 1977. 5. lipnja 5. lipnja 1915. u Bjelovaru se rodio hrvatski kipar akademik Vojin Bakić. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1939. Jedan je od prvih hrvatskih kipara koji je prekinuo sa socrealizmom i u kiparstvo unio apstraktne elemente, što je vidljivo u skulpturama Bik i Razlistana forma, kao i u velikim javnim spomenicima kao što su Spomenik pobjedi naroda Slavonije u Kamenskoj, Spomenik žrtvama u Dotršćini, Spomenik žrtvama željezničke nesreće u Zagrebu, Spomenik revoluciji na Petrovoj gori te spomenici Ivanu Goranu Kovačiću u Zagrebu i Lukovdolu. Umro je u Zagrebu 18. prosinca 1992. Redoviti član HAZU bio je od 1988., a od 1977. izvanredni član. 4. lipnja 4. lipnja 1903. u Dežanovcu kraj Daruvara rodio se hrvatski arhitekt Vlado Antolić. Diplomirao je arhitekturu u Beču 1927. i kao djelatnik Gradskog građevnog ureda od 1931. do 1935. radio na Regulatornoj osnovi Zagreba. Projektirao je javne zgrade i izradio detaljni plan Cvjetnog naselja u Zagrebu 1939. Osnovao je 1946. Urbanistički institut Hrvatske te kao šef-projektant izradio direktivne regulatorne osnove za niz gradova u Hrvatskoj i Makedoniji. Od 1948. do 1953. bio je prvi direktor Urbanističkog zavoda grada Zagreba. Nakon toga djelovao je kao urbanistički savjetnik u Burmi, Maleziji i Indoneziji. Dopisni član JAZU bio je od 1979. Umro je u Zagrebu 13. svibnja 1981. 3. lipnja 3. lipnja 1993. u Zagrebu je umro hrvatski slikar akademik Vilim Svečnjak. Rodio se 12. srpnja 1906. u Zagrebu gdje je na Akademiji likovnih umjetnosti studirao kiparstvo i 1933. diplomirao slikarstvo. Bio je član skupine Zemlja (1934.–1935.) i Mart (1957.). Od 1948. do 1951. vodio je Galeriju likovnih umjetnosti u Rijeci. U početku je u ekspresionističkom naboju slikao teme socijalnog sadržaja, uglavnom motive iz gradskog predgrađa i seoskoga života, a zatim snažnim kolorizmom krajolike, mrtve prirode i portrete. Ilustrirao je knjige, crtao karikature, a bavio se i keramikom, scenografijom i izradom kartona za tapiserije. Redoviti član HAZU bio je od 1988. 2. lipnja 2. lipnja 1885. u Döbling kraj Beča umro je češki slavist i paleograf Leopold (Lavoslav) Geitler. Rodio se u Pragu 18. listopada 1847. U Pragu i Beču studirao je slavistiku, poredbeno jezikoslovlje i klasičnu filologiju. Od 1870. bio je docent u Pragu, a od 1874. do 1885. bio je prvi profesor slavistike na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Proučavao je litvanski jezik i njegovu važnost za slavistiku. Zastupao je tezu o starobugarskom podrijetlu staroslavenskog jezika. U samostanu na Sinaju pronašao je dva čuvena glagoljska rukopisa. Bavio se i etimologijom imena Hrvat i proučavao Bašćansku ploču. Redoviti član JAZU bio je od 1874. 1. lipnja 1. lipnja 1886. u Slavonskom Brodu se rodio hrvatski slikar Vladimir Becić. Školovao se u Zagrebu, Münchenu i Parizu, a od 1942. do 1947. bio je profesor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu. Uz Josipa Račića, Miroslava Kraljevića i Oskara Hermana jedan je od utemeljitelja hrvatske slikarske moderne. Njegovi prvi radovi nose oznake akademizma i realizma, uz jak utjecaj francuskih impresionista, što je posebno vidljivo u portretima i aktovima. Kasnije se u svojim pejzažima približio realizmu. S Ljubom Babićem i Jerolimom Mišeom osnovao je 1930. Grupu trojice. Redoviti član JAZU bio je od 1934., a dopisni od 1929. Umro je u Zagrebu 24. svibnja 1954. 30. svibnja 30. svibnja 1876. u Postirama na Braču rodio se hrvatski književnik i političar Vladimir Nazor. Završio je studij prirodnih znanosti u Grazu 1902. i radio kao srednjoškolski profesor u Zadru, Istri, Zagrebu te kao upravitelj dječjega doma u Crikvenici. Krajem 1942. odlazi u partizane i 1943. postaje predsjednik ZAVNOH-a, a 1945. predsjednik Prezidija Sabora NR Hrvatske. Pisao je pripovijetke, romane, drame i putopise, no najpoznatiji je po svojim lirskim i epskim pjesmama i epovima posvećenima nacionalnim i metafizičkim temama pa ga se nazivalo i bardom hrvatskog pjesništva. Redoviti član JAZU bio je od 1940., a dopisni od 1919. Umro je u Zagrebu 19. lipnja 1949. 29. svibnja 29. svibnja 1816. u Varaždinu se rodio hrvatski povjesničar, književnik i političar Ivan Kukuljević Sakcinski. Bio je jedan od vođa Hrvatskog narodnog preporoda i Narodne stranke, a 1843. održao je prvi govor na hrvatskom jeziku u Hrvatskom saboru. Autor je prve moderne hrvatske drame Juran i Sofija. Zbog istraživanja hrvatske prošlosti i rada na očuvanju hrvatske kulture smatra ga se osnivačem moderne hrvatske historiografije. Bio je osnivač i predsjednik Društva za jugoslavensku povjestnicu i starine od 1850. do 1878., a od 1874. do smrti predsjednik Matice hrvatske. Počasni član JAZU bio je od 1886. Umro je u Puhakovcu 1. kolovoza 1889. 28. svibnja 28. svibnja 1879. u Dalju se rodio srpski geofizičar, klimatolog i astronom Milutin Milanković. Srednju školu završio je u Osijeku, a studij građevinarstva u Beču gdje je i doktorirao 1904. Do 1909. radio kao inženjer u Austriji, a zatim kao sveučilišni profesor u Beogradu. Smatra se utemeljiteljem moderne klimatologije i teorije ledenih doba. Otkrio je da su periodične promjene ekscentriciteta Zemljine putanje i nagiba Zemljine osi uzrok nastanka i nestanka ledenih doba (Milankovićevi ciklusi). Po njemu su nazvani krateri na Mjesecu i Marsu te planetoid (1605 Milankovitch). Dopisni član JAZU bio je od 1920. Umro je u Beogradu 12. prosinca 1958. 31. svibnja 31. svibnja 1920. u Karlovcu se rodio hrvatski arhitekt Radovan Nikšić. Diplomirao je 1943. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu, a od 1966. bio je profesor na Građevinskom fakultetu. Autor je brojnih stambenih, javnih i obrazovnih ustanova u kojima primjenjuje princip racionalne organizacije prostora i oblikovanja. Projektirao je 1961. jedno od antologijskih djela hrvatske suvremene arhitekture, zgradu današnjeg Pučkog otvorenog učilišta na Trnju u Zagrebu, a autor je i zgrade XV. gimnazije (tadašnji MIOC) na Jordanovcu. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1986. Umro je u Zagrebu 1. ožujka 1987. 27. svibnja 27. svibnja 1868. u Mostaru se rodio srpski književnik Aleksa Šantić. Radio je kao trgovac u Mostaru, a potom se posvetio književnosti i kulturnoj djelatnosti. Pisao je neoromantičarsku ljubavnu, pejzažnu i zavičajnu liriku elegična tona u rasponu od idiličnih ugođaja slika djetinjstva do turobnih, a sporadično i socijalno-kritičkih slika suvremenosti. Ljubavnim pjesništvom nastalim pod utjecajem muslimanske narodne pjesme stekao je trajnu popularnost i status barda srpskog i bosanskohercegovačkog pjesništva orijentalnoga ozračja. U rodoljubnom pjesništvu služio se stiliziranom frazom. Počasni član JAZU bio je od 1919. Umro je u Mostaru 2. veljače 1924. 26. svibnja 26. svibnja 2002. u Zagrebu je umro hrvatski pijanist, pedagog i skladatelj akademik Ivo Maček. Rodio se na Sušaku 24. ožujka 1914. Glasovir je diplomirao 1934. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu gdje je učio i kompoziciju. Pijanističku karijeru započeo je potkraj 1930-ih, a intenzivirao nakon Drugog svjetskog rata. Nastupao u gradovima ondašnje Jugoslavije i u inozemstvu, cijenjen kao interpret široke kulture i profinjenosti. Bio je profesor glasovira na Muzičkoj akademiji u Zagrebu od 1940. do 1977. Autor je malobrojnog, pretežito glasovirskog i komornog opusa, nastalog pod kasnoromantičarskim utjecajem. Redoviti član HAZU bio je od 1983., a od 1954. izvanredni član. 25. svibnja 25. svibnja 1948. u Zagrebu se rodio hrvatski književni teoretičar i povjesničar akademik Zoran Kravar. Komparativnu književnost i filozofiju diplomirao je 1972. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, gdje je od 1973. predavao na Odsjeku za komparativnu književnost. Pisao je studije posvećene hrvatskoj književnosti 17. stoljeća, kao i radove o teoriji i komparativnoj povijesti hrvatskog stiha, o hrvatskoj moderni, o antimodernističkim tendencijama unutar modernizma. Znatno je unaprijedio spoznaje o hrvatskom baroku, pojedinim opusima modernoga hrvatskog pjesništva te o njihovu međunarodnom kontekstu. Redoviti član HAZU bio je od 2012., a od 2010. član suradnik. Umro je u Zagrebu 22. lipnja 2013. 24. svibnja 24. svibnja 1870. u Zadru je umro hrvatski glagoljaš i filolog Ivan Berčić. Rodio se u Zadru 9. siječnja 1824. Teologiju je diplomirao u Beču i bio zaređen za svećenika. Od 1855. bio je profesor staroslavenskog jezika i staroslavenske liturgike u zadarskom sjemeništu, a od 1865. profesor Starog zavjeta i istočnih jezika. Njegov filološki rad uklapa se u opća nastojanja narodnog preporoda u Dalmaciji, a usmjeren je prema obnovi slavenskog bogoslužja i istraživanju hrvatskoglagoljske baštine. Vatroslav Jagić ga je nazvao uskrisiteljem glagoljice u Dalmaciji. Nastojao je prema hrvatskoglagoljskim tekstovima izdati staroslavensku Bibliju i glagoljski misal. Redoviti član JAZU bio je od 1867. 23. svibnja 23. svibnja 1922. u Zagrebu se rodila hrvatska kemičarka Dina Keglević. Diplomirala je kemiju na Kemijsko-tehnološkom odjelu Tehničkog fakulteta u Zagrebu 1944. Predavala je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu od 1945. do 1946., a zatim do 1956. na Farmaceutskom i Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Od 1956. djelovala je na Institutu Ruđer Bošković gdje je utemeljila Radioizotopni laboratorij. Bavila se područjem kemije i biokemije prirodnih spojeva – aminokiselina i peptida te ugljikohidrata i glikolipida. Bila je predsjednica Hrvatskog kemijskoga društva od 1972. do 1974. Dopisna članica HAZU bila je od 1986. Umrla je u Zagrebu 7. lipnja 2012. 22. svibnja 22. svibnja 1913. u Šibeniku se rodio hrvatski lingvist i fonetičar akademik Petar Guberina. Završio je studij romanistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1951. bio profesor romanistike i francuske lingvistike. Doktorirao je 1939. na Sorboni. Istraživanjima lingvistike govora došao je do revolucionarnog obrata u nastavi živih jezika te je osmislio audiovizualnu globalnostrukturalnu metodu, kao i verbotonalnu metodu za osobe oštećenog sluha. Konstruirao je i elektroakustičke aparate prozvane SUVAG te osnovao istoimeni centar za rehabilizaciju sluha i govora. Redoviti član HAZU bio je od 1963., a dopisni od 1955. Umro je u Zagrebu 22. siječnja 2005. 21. svibnja 21. svibnja 1908. u Zagrebu je umro hrvatski zoolog Spiridion Brusina. Rodio se u Zadru 11. prosinca 1845., studirao je prirodne znanosti u Beču, a u Zagreb je došao 1867. kada postaje pristav u prirodoslovnom odjelu Narodnog muzeja, te od 1876. prvi profesor zoologije na Sveučilištu u Zagrebu. Proučavao je žive i izumrle mekušce te ptice i sisavce. Sabrao je veliku zbirku kopnenih, slatkovodnih i morskih mekušaca. Osnovao je 1885. Hrvatsko prirodoslovno društvo te postao njegov prvi predsjednik. Prvi je u Hrvatskoj organizirao ornitološka promatranja i promicao Darwinove evolucionističke ideje. Dopisni član JAZU bio je od 1870., a redoviti od 1874. 20. svibnja 20. svibnja 1903. u Dubrovniku je umro hrvatski pravnik i političar Kosta Vojnović. Rodio se 2. ožujka 1832. u Herceg Novom. Diplomirao je pravo u Beču 1854. i radio u Splitu kao odvjetnik, tajnik Trgovačke komore, pravni pisac i političar. Od 1874. do 1891. predavao je građansko pravo na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Bio je zastupnik u Dalmatinskom saboru od 1863. do 1875. i u Hrvatskom saboru od 1878. do 1884. zauzimajući se za sjedinjenje Dalmacije i Hrvatske. Bio je autor programa Neodvisne narodne stranke 1881. Od 1877. do 1878. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se i istraživanjem dubrovačke pravne povijesti. Redoviti član JAZU bio je od 1890., a od 1891. do 1892. i njen književni tajnik. 19. svibnja 19. svibnja 1976. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik akademik Marko Kostrenčić. Rodio se u Zagrebu 21. ožujka 1884. Pravo je diplomirao 1908. u Zagrebu i od 1912. do 1937. te od 1947. do 1955. bio profesor hrvatske pravne povijesti na Pravnom fakultetu. Od 1949. do 1950. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bio je ministar socijalne politike Jugoslavije 1931., a od 1934. do 1936. ban Savske banovine. Uredio je I. te XIII–XVI. svezak Diplomatičkog zbornika Kraljevina Hrvatske, Dalmacije i Slavonije i bio jedan od glavnih redaktora Enciklopedije Leksikografskog zavoda. Redoviti član JAZU bio je od 1921., od 1922. do 1924. bio je gospodarski tajnik., od 1951. do 1957. glavni tajnik, a od 1957. do 1958. potpredsjednik. 17. svibnja 17. svibnja 1924. u Karlovcu se rodio hrvatski slikar akademik Josip Vaništa. Diplomirao je 1950. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu kod Marina Tartaglije te od 1951. do 1994. bio profesor na Arhitektonskom fakultetu. Godine 1959. bio je jedan od osnivača skupine Gorgona koja se zauzimala za nekonvencionalne oblike likovnog izražavanja. U tonski rađenim lirskim krajolicima, vedutama i mrtvim prirodama stvorio je vlastiti likovni izraz blizak realističnoj poetici. Objavljivao je ilustracije u tisku, bavio se opremom knjiga i scenografijom, a ostavio je i dragocjene esejističke i autobiografske zapise. Redoviti član HAZU bio je od 1994., a od 1992. član suradnik. Umro je u Zagrebu 24. ožujka 2018. 17. svibnja 17. svibnja 2010. u Rijeci je umro hrvatski povjesničar i pravni pisac akademik Lujo Margetić. Rodio se 18. listopada 1920. u Donjoj Stubici. Diplomirao je 1945. na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Radio je u Općini Rijeka od 1947. do 1956. i tvrtki Elektroprimorje od 1956. do 1976. Od 1976. do 1989. na Pravnom fakultetu u Rijeci predavao je pravnopovijesne predmete. Proučavao je grčko i rimsko pravo, hrvatsku ranosrednjovjekovnu povijest i pravo, te glagoljicu i crkvenu povijest. Definirao je hrvatska pravna područja u srednjem vijeku i sustavno obradio gotovo sve pravne grane. Priredio je kritička izdanja srednjovjekovnih pravnih zbornika. Od 1991. bio je redoviti član HAZU, a izvanredni od 1986. 15. svibnja 15. svibnja 1918. u Starim Plavnicama kraj Bjelovara rodio se akademik Tomo Bosanac, hrvatski inženjer elektrostrojarstva. Diplomirao je i doktorirao na Tehničkom fakultetu u Zagrebu, a od 1945. do 1959. radio je u tvornici električnih strojeva Rade Končar gdje je vodio odjel za projektiranje električnih generatora. Za Hidroelektranu Split konstruirao je 1962. tada najveći hidrogenerator na svijetu. Od 1959. do 1967. bio je ravnatelj Instituta Ruđer Bošković za koji je 1953. projektirao magnet i visokofrekventne linije ciklotrona. Od 1965. bio je redoviti profesor na Elektrotehničkom fakultetu. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a dopisni član od 1960. Umro je u Zagrebu 12. kolovoza 2003. 14. svibnja 14. svibnja 1922. u Velikom Trgovišću se rodio akademik Franjo Tuđman, hrvatski povjesničar i političar, prvi predsjednik samostalne Hrvatske. Bio je sudionik antifašističke borbe, a 1961. kao general napustio je vojnu službu i postao direktor Instituta za historiju radničkog pokreta u Zagrebu. Povijesne znanosti doktorirao je 1965. Uglavnom se bavio temama iz novije hrvatske povijesti. Smijenjen je 1967., uhićen i osuđivan 1972. i 1981. Osnovao je 1989. Hrvatsku demokratsku zajednicu s kojom 1990. pobjeđuje na prvim demokratskim izborima te postaje hrvatski predsjednik. Vodio je proces osamostaljenja, obrane i oslobođenja Hrvatske. Za redovitog člana HAZU izabran je 1992. Umro je u Zagrebu 10. prosinca 1999. 13. svibnja 13. svibnja 1948. u Zagrebu je umro hrvatski književnik Milan Begović. Rodio se 19. siječnja 1876. u Vrlici. Diplomirao je romanistiku u Beču 1903., od 1909. radio kao dramaturg u Hamburgu, a zatim do 1915. u Beču. Od 1920. predavao je na Glumačkoj školi u Zagrebu, od 1927. do 1929. bio ravnatelj Drame HNK, a zatim je do 1932. predavao na gimnaziji. Jedan je od najznačajnijih pisaca hrvatske moderne. Započeo je kao pjesnik, a najznačajniji je kao dramatičar, posvećen posebno temama ljubavnih odnosa i lika žene. Najpoznatije drame su mu Pustolov pred vratima i Bez trećega, a od romana Giga Barićeva. Napisao je i libreto za operu Ero s onoga svijeta Jakova Gotovca. Dopisni član JAZU bio je od 1936. do 1941. 12. svibnja 12. svibnja 1926. u Našicama se rodio hrvatski klasični filolog akademik Branimir Glavičić. Diplomirao je 1954. klasičnu filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1957. do 1994. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zadru na katedri za latinski jezik i književnost te osnovao katedru za grčki jezik. Prevodio je Hezioda, Homera, Apolonija Rođanina, Teokrita. Bio je glavni prevoditelj i priređivač latinskih djela Marka Marulića. Prevodio je djela i drugih hrvatskih latinista te proučavao versifikaciju njih i dopreporodnih hrvatskih pjesnika. Redoviti član HAZU bio je od 1991., izvanredni od 1988., a član suradnik od 1986. Umro je u Zadru 10. siječnja 2010. 11. svibnja 11. svibnja 1825. u Bakru se rodio hrvatski jezikoslovac i književnik Adolfo Veber Tkalčević. Diplomirao je filozofiju u Zagrebu, bogosloviju u Pešti, a slavistiku u Beču. Od 1852. do 1868. bio je profesor latinskog i hrvatskog na zagrebačkoj gimnaziji i njen ravnatelj, a od 1870. kanonik. Bio je predvodnik Zagrebačke filološke škole koja je jezičnu normu temeljila na hrvatskoj književnojezičnoj tradiciji odupirući se fonološkom pravopisu. Napisao je prvu samostalnu sintaksu hrvatskog jezika (Skladnja ilirskoga jezika, 1859.) i mnoge programatske tekstove. U svojim pripovijetkama uvodi elemente realizma u hrvatsku književnost. Redoviti član JAZU bio je od 1866. Umro je u Zagrebu 6. kolovoza 1889. 10. svibnja 10. svibnja 1933. u Solinu se rodio hrvatski povjesničar akademik Ljubo Boban. Povijest je diplomirao 1959. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1963. Sustavno je proučavao hrvatsku povijest u razdoblju monarhističke Jugoslavije i u središte zanimanja stavio položaj, djelovanje i ulogu HSS-a i njezinih čelnika. Istraživanje hrvatske povijesti u Drugom svjetskom ratu temeljio je na prikupljanju i objavljivanju izvorne građe. Polemizirao je o uzrocima sloma monarhističke Jugoslavije te o utvrđivanju žrtava Drugog svjetskog rata u Jugoslaviji i Hrvatskoj, napose u logoru Jasenovac. Redoviti član HAZU bio je od 1986., a izvanredni od 1974. Umro je u Zagrebu 9. listopada 1994. 16. svibnja 16. svibnja 1861. u Senju se rodio hrvatski pravnik, političar i šekspirolog Vinko Krišković. Pravo je diplomirao u Beču i bio profesor upravne znanosti i upravnog prava na Pravnom fakultetu u Zagrebu od 1900. do 1927. Od 1913. do 1918. bio je zastupnik Hrvatskog sabora, a od 1917. do 1918. i hrvatski podban te je radio na jačanju državnopravnog položaja Hrvatske unutar Austro-Ugarske. Bio je 1942. imenovan u Hrvatski državni sabor NDH, ali se 1944. preselio u Švicarsku razočaran politikom ustaškog režima. Nakon umirovljenja preveo je 24 Shakespeareove drame i napisao 24 eseja o Shakespeareu i postao član Royal Shakespearean Society. Redoviti član HAZU bio je od 1941. do 1945. Umro je u Zürichu 6. studenog 1952. 9. svibnja 9. svibnja 1983. u Zagrebu je umro hrvatski petrolog akademik Miroslav Tajder. Rodio se u Vukovaru 10. veljače 1909. Diplomirao je 1932. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, na kojem je od 1934. bio asistent na Mineraloško-petrografskom zavodu, a zatim je do 1949. radio u Hrvatskom mineraloško-petrografskom muzeju. Od 1949. do 1974. predavao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu i bio predstojnik Mineraloško-petrografskog zavoda od 1954. do 1974. Bavio se genezom magmatskih i metamorfnih stijena, a njegovi teoretski pogledi na probleme petrografije temeljili su se na rezultatima vlastitih laboratorijskih i terenskih istraživanja. Redoviti član JAZU bio je od 1958., a od 1954. dopisni član. 8. svibnja 8. svibnja 1893. u Novigradu Podravskom rodio se hrvatski botaničar akademik Ivo Pevalek. Diplomirao je i doktorirao na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1926. do 1963. bio je redoviti profesor botanike na Poljoprivredno-šumarskom fakultetu. Bavio se istraživanjima viših biljaka, gljiva i alga i dao značajan doprinos poznavanju sedrotvornih biljaka na primjeru Plitvičkih jezera i rijeke Krke. Svojim otkrićem da su vodene mahovine, alge i sedrene tvorevine presudne za jedinstvenu geomorfologiju Plitvičkih jezera jedan je od najzaslužnijih za njihovu zaštitu i proglašenje nacionalnim parkom 1949. Umro je u Zagrebu 9. siječnja 1967. Od 1927. do 1941. bio je dopisni a od 1960. redoviti član JAZU. 7. svibnja 7. svibnja 2017. u Zagrebu je umro akademik Mirko Tomasović, hrvatski književni povjesničar, teoretičar književnosti, romanist i prevoditelj. Rodio se 6. studenoga 1938. u Splitu. Diplomirao je komparativnu književnost i francuski jezik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1971. do 1999. bio je profesor na Odsjeku za komparativnu književnost. Objavio je dvadesetak knjiga znanstveno-stručnog usmjerenja te petnaestak knjiga prepjeva poezije s talijanskog, francuskog, španjolskog i portugalskog jezika, među njima i epove Oslobođeni Jeruzalem Torquata Tassa te Luzitanci Luísa Vaza de Camõesa. Objavio je i pet knjiga o Marku Maruliću. Redoviti član HAZU bio je od 2000. 6. svibnja 6. svibnja 1922. u Zagrebu je umro hrvatski fizičar Vinko Dvořák. Rodio se 21. siječnja 1848. u Dušejovu u Češkoj. Diplomirao je fiziku i matematiku u Pragu 1871., a 1875. dolazi u Zagreb kao prvi redoviti profesor fizike na Sveučilištu u Zagrebu. Istaknuo se istraživanjima u području akustike, optike, hidrodinamike, elektrike te povijesti fizike, a napravio je i prve rendgenske snimke u Hrvatskoj. Njemu u spomen u fizici postoje pojmovi Dvořákove rotacijske sprave, Dvořákovo kolo, Dvořákov zvukomjer i Dvořákova stereokinetska pojava. Od 1881. do 1883. bio dekan Filozofskog fakulteta, a od 1883. do 1884. i rektor Sveučilišta. Redoviti član JAZU bio je od 1887., a od 1883. dopisni član. 4. svibnja 4. svibnja 1893. u Zagrebu je umro hrvatski književnik Mirko Bogović. Rodio se u Varaždinu 2. veljače 1816. Pravo je diplomirao u Zagrebu te se bavio odvjetništvom, književnošću i politikom. Bio je urednik časopisa Neven 1852. Od 1861. do 1875. obnašao je funkcije saborskog zastupnika, velikog župana Zagrebačke županije i savjetnika ministarstva za Hrvatsku u Pešti. U književnosti je najznačajniji po svojim novelama uglavnom nadahnutima poviješću i hajdučko-turskom problematikom, a napisao je i nekoliko novela s građom iz suvremenog života. Time je postao jedan od tvoraca hrvatske novele. Pisao je i pjesme te drame s povijesnom tematikom. Redoviti član JAZU bio je od 1866. 4. svibnja 4. svibnja 1840. u Zagrebu se rodio hrvatski povjesničar i svećenik Ivan Krstitelj Tkalčić. Diplomirao je bogosloviju 1861. u Zagrebu i bio zaređen za svećenika. Do 1867. bio je kapelan u Sisku, a zatim do 1905. prebendar zagrebačke prvostolne crkve. Od 1882. do 1892. bio je knjižničar, a do 1896. i arhivar JAZU. Proučavao je hrvatsku svjetovnu i crkvenu prošlost, posebno slavensko bogoslužje i glagoljaštvo te prošlost pojedinih crkvenih redova u Hrvatskoj, no najveći je dio njegova opusa posvećen povijesti Zagreba, Zagrebačke biskupije i njezinih istaknutih predstavnika. Njegove zbirke izvora temelj su za istraživanje prošlosti Zagreba. Redoviti član JAZU bio je od 1883. Umro je u Zagrebu 11. svibnja 1905. 3. svibnja 3. svibnja 2014. u Zagrebu je umro hrvatski kemičar akademik Smiljko Ašperger. Rodio se u Zagrebu 25. siječnja 1921. Diplomirao je 1943. na Kemijskom odsjeku Tehničkog fakulteta u Zagrebu, a od 1952. do 1986. predavao je na Farmaceutsko-biokemijskom fakultetu. Bavio se istraživanjem reakcijskih mehanizama, teorijom reakcije supstitucije, spektrometrijom masa i primjenom stabilnih izotopa u kemiji. Sudjelovao je u otkriću sekundarnog a-deuterijskog kinetičkog izotopnog efekta i primijenio ga na studij reakcijskih mehanizama. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1983. bio je izvanredni član, a od 1975. član suradnik. Bio je prvi predsjednik Upravnog odbora Zaklade HAZU od njenog osnutka 1993. do 1998. 2. svibnja 2. svibnja 1943. u Zagrebu je umro hrvatski konzervator, muzeolog i povjesničar Gjuro Szabo. Rodio se u Novskoj 3. veljače 1875. Diplomirao je germanistiku u Beču 1896., a 1910. se specijalizirao iz konzervacije i restauracije povijesnih i umjetničkih spomenika u Beču, Nürnbergu i Pragu. Od 1911. bio je tajnik Zemaljskog povjerenstva za čuvanje spomenika u Hrvatskoj i Slavoniji i utjecao na primjenu suvremenih načela konzervacije. Bio je ravnatelj Muzeja za umjetnost i obrt u Zagrebu od 1919. do 1926. te Muzeja grada Zagreba od 1928. do 1943. Objavio je velik broj radova s područja povijesti, povijesti umjetnosti i kulture, toponomastike, zaštite spomenika i muzeologije. Od 1936. do 1941. bio je dopisni član JAZU. 1. svibnja 1. svibnja 1819. u Staroj Rači kraj Bjelovara rodio se hrvatski književnik Ivan Trnski. Bio je jedan od najistaknutijih sudionika hrvatskoga narodnoga preporoda i tijekom 75 godina književnog djelovanja ostao je uglavnom vjeran početnoj preporodno-romantičarskoj orijentaciji. U njegovu lirskom opusu prevladavaju romantičarski intonirane ljubavne i rodoljubne pjesme, prigodnice te religiozna lirika, a pisao je i epsku poeziju, pripovijesti i putopise te prevodio je engleskog, njemačkog, ruskog, češkog i poljskog. Zaslužan je za razvoj hrvatskog standardnog jezika i versifikacije. Od 1901. do smrti 30. lipnja 1910. bio je prvi predsjednik Društva hrvatskih književnika. Od 1899. bio je počasni član JAZU. 30. travnja 30. travnja 1993. u Zagrebu je umro hrvatski arheolog akademik Duje Rendić-Miočević. Rodio se u Splitu 29. lipnja 1916. Diplomirao je klasičnu filologiju, arheologiju i povijest umjetnosti 1939. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1954. do 1983. predavao klasičnu, provincijalnu i ranokršćansku arheologiju. Radio je u Arheološkom muzeju u Splitu od 1941. do 1954. i bio mu ravnatelj, a od 1966. do 1979. bio je i ravnatelj Arheološkog muzeja u Zagrebu. Proučavao je ilirsku problematiku s težištem na onomastičkim istraživanjima, grčku kolonizaciju hrvatske obale, odnos Ilira s grčkim svijetom i ranokršćansko razdoblje u Dalmaciji. Redoviti član HAZU bio je od 1977., a izvanredni od 1966. 29. travnja 29. travnja 1861. Hrvatski sabor prihvatio je prijedlog đakovačkog i srijemskog biskupa Josipa Jurja Strossmayera o osnutku Jugoslavenske (danas Hrvatske) akademije znanosti i umjetnosti te se 29. travnja slavi kao dan HAZU. Akademija je dobila jugoslavensko ime jer je prema Strossmayerovoj zamisli trebala biti institucija svih južnih Slavena, uključujući i Bugare, no to se nije ostvarilo pa je Jugoslavenska akademija po svom sastavu i djelovanju od početka bila hrvatska. Nakon što je austrijski car i hrvatski kralj Franjo Josip 4. ožujka 1866. potvrdio Akademijina pravila, Sabor je 12. ožujka iste godine izabrao njenih prvih 16 članova koji su se prvi put sastali 26. svibnja 1866., čime je Akademija počela s radom. 27. travnja 27. travnja 1922. u Otočcu se rodio hrvatski kemičar Egon Matijević. Diplomirao je kemiju na Tehničkom fakultetu u Zagrebu 1944. te od 1945. do 1948. bio profesor na Farmaceutskom, a od 1948. do 1956. na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Od 1957. predavao je na Sveučilištu Clarkson u Potsdamu (New York), gdje je bio ravnatelj Instituta za koloidne i površinske znanosti. Bavio se sintezom, svojstvima i reakcijama monodisperznih čestica različitog kemijskog sastava, veličina i oblika, s primjenom u pripravi pigmenata i katalizatora, u medicinskoj dijagnostici te keramičkoj industriji. Od 1986. bio je dopisni član HAZU. Umro je u Potsdamu 20. srpnja 2016. 26. travnja 26. travnja 1994. u Zagrebu je umro hrvatski kemičar akademik Mihovil Proštenik. Rodio se 23. veljače 1916. u Zagrebu. Diplomirao je kemiju 1939. na Kemijsko-tehnološkom odjelu Tehničkog fakulteta u Zagrebu te se usavršavao na Visokoj tehničkoj školi (ETH) u Zürichu, kod Lavoslava Ružičke i Vladimira Preloga, i na Sveučilištu Illinois. Od 1952. do 1986. predavao je kemiju i biokemiju na Medicinskom fakultetu u Zagrebu. Bavio se kemijom i biokemijom lipida, posebno sfingolipida središnjega živčanog sustava i sfingolipida biljnoga podrijetla te sfingolipidnih baza. U mozgu viših sisavaca (konj, govedo) otkrio je novu bazu C20-sfingozin. Redoviti član HAZU bio je od 1986., a izvanredni od 1963. 25. travnja 25. travnja 1930. u Bjelovaru se rodio hrvatski inženjer elektrotehnike Branko Souček. Diplomirao je 1955. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu. Radio je u Institutu Ruđer Bošković od 1955. do 1964. te od 1970. do 1972. gdje se među prvima bavio računalstvom. Zaslužan je za konstrukciju prvog specijaliziranog digitalnog elektroničkog računala u Hrvatskoj 1959. Bio je redoviti profesor na State University of New York (1973.–1976) i na University of Arizona (1984.–1987). Od 1984. do 1993. bio je profesor računalnih znanosti na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu, a zatim je djelovao u Bariju. Dopisni član HAZU bio je od 2002., a član suradnik od 1977. Umro je u Bariju 12. prosinca 2014. 24. travnja 24. travnja 1975. u Zagrebu je umro hrvatski kipar akademik Vanja Radauš. Rodio se u Vinkovcima 29. travnja 1906. Diplomirao je 1930. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, od 1940. bio je nastavnik na Državnoj obrtnoj školi u Zagrebu te od 1945. do 1969. na Akademiji likovnih umjetnosti gdje je vodio Majstorsku radionicu za kiparstvo od 1950. do 1975. Stvarao je pod utjecajem Ivana Meštrovića i Augustea Rodina, postupno unoseći socijalnu tematiku i teatralnu gestu te osobni ekspresionistički pristup. Autor je spomenika žrtvama Prvog svjetskog rata na Mirogoju, Petrice Kerempuha u Zagrebu, spomenika partizanskom pokretu te brojnih bista i nadgrobnih spomenika. Redoviti član JAZU bio je od 1947. 23. travnja 23. travnja 1922. u Pragu je umro hrvatski slikar Vlaho Bukovac. Rodio se 4. srpnja 1855. u Cavtatu. Slikarstvo je studirao u Parizu gdje je djelovao od 1877. do 1893., zatim do 1902. u Zagrebu gdje je bio središnja osoba umjetničkog života te od 1903. do smrti u Pragu gdje je bio profesor Akademije likovnih umjetnosti. Najznačajniji je hrvatski slikar na prijelazu iz 19. u 20. stoljeće, predstavnik akademskog realizma s kasnijim utjecajima secesije i postimpresionizma. Slikao je portrete, pejzaže, aktove te velike figuralne kompozicije od kojih je najpoznatiji kazališni zastor Hrvatski narodni preporod. Njegovim zalaganjem izgrađeni su atelijeri za umjetnike i Umjetnički paviljon u Zagrebu. Za počasnog člana JAZU izabran je 1919. 22. travnja 22. travnja 1991. u Splitu je umro hrvatski književnik Tonči Petrasov Marović. Rodio se u Mravincima kraj Splita 29. listopada 1934. Završio je 1963. Pedagošku akademiju u Splitu, gdje je radio kao novinar i urednik za kulturu u radiotelevizijskom centru. Svojim prvim pjesmama predstavio se kao avangardni pjesnik, sklon jezičnim eksperimentima. Kasnije se sve više okretao tradiciji te antičkoj i nacionalnoj književno-jezičnoj baštini. Vezan uz sredozemni krajolik, služio se arhaičnim i dijalektalnim čakavskim leksemima. Osobito je bio zaokupljen motivima groblja i smrti. Među prvima je u hrvatskom pjesništvu pisao haiku pjesme. Član suradnik JAZU bio je od 1988. 21. travnja 21. travnja 1984. u Zagrebu je umro hrvatski slikar akademik Marino Tartaglia. Rodio se u Zagrebu 3. kolovoza 1894., a studirao je slikarstvo u Firenci i Rimu gdje se zbližio s futuristima i najistaknutijim predstavnicima talijanske avangarde. Djelovao je kao slikar u Splitu, Beču, Beogradu i u Francuskoj, a od 1931. do 1964. bio je profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu te je odgojio brojne generacije hrvatskih slikara. Prva su mu djela izrazito ekspresionistički obilježena, a kasnije je stvorio slobodniji stil kojim se približio apstrakciji. Motive je prikazivao kao kolorističke jezgre smještene u središtu plohe. Često je slikao autoportrete. Također je izrađivao keramiku i ilustracije. Redoviti član JAZU bio je od 1948. 20. travnja 20. travnja 1816. u Sobotištu u Slovačkoj rodio se hrvatski jezikoslovac i publicist Bogoslav Šulek. Studij teologije i prava završio je u Požunu, a u Hrvatsku se doselio 1838., naučio hrvatski, pridružio hrvatskim preporoditeljima te se potpuno uključio u javni život Hrvatske i dao golem doprinos razvoju kulture, znanosti i gospodarstva. Objavio je više od 200 naslova najraznovrsnije tematike i bio urednik vodećih novina i časopisa. Najznačajniji je po doprinosu stvaranju hrvatskog znanstvenog i vojnog nazivlja, a stotine njegovih riječi i danas se koriste u hrvatskom jeziku. Bio je i autor nekoliko rječnika. Od 1866. bio je jedan od prvih članova JAZU, a od 1874. do smrti njen gospodarski tajnik. Umro je u Zagrebu 30. studenog 1895. 19. travnja 19. travnja 1971. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar umjetnosti i konzervator akademik Ljubo Karaman. Rodio se 15. lipnja 1886. u Splitu. Diplomirao je i doktorirao povijest umjetnosti u Beču, od 1926. do 1941. organizirao je i vodio konzervatorsku službu za Dalmaciju u Splitu , a od 1941. do 1950. u Zagrebu je bio ravnatelj Konzervatorskoga zavoda za cijelu Hrvatsku. Težište njegovog znanstvenog istraživanja bili su spomenici Dalmacije od antike do baroka, a proučavao je i spomenike kontinentalne Hrvatske i Istre. Postavio je temelje starohrvatskoj arheologiji i prvi sistematizirao grobove iz tog doba. Bio je redoviti član HAZU od 1941. do 1947. i književni tajnik, a ponovno je izabran za za redovitog člana JAZU 1965. 18. travnja 18. travnja 1874. u Ogulinu se rodila hrvatska književnica Ivana Brlić-Mažuranić. Bila je kći pravnika Vladimira Mažuranića te unuka pjesnika i bana Ivana Mažuranića. Živjela je u Zagrebu od 1878. do 1892., a nakon udaje za političara Vatroslava Brlića preselila se u Slavonski Brod. Pisala je pjesme, pripovijetke, romane, basne i bajke, eseje i članke. Najznačajnije djelo joj je zbirka bajki Priče iz davnine (1916.) koja je doživjela brojna izdanja na hrvatskom i stranim jezicima i zbog koje je autorica prozvana “hrvatskim Andersenom”, kao i roman Čudnovate zgode šegrta Hlapića (1913.). Bila je četiri puta predlagana za Nobelovu nagradu, a 1937. izabrana je za dopisnu članicu JAZU kao prva žena članica Akademije. Umrla je u Zagrebu 21. rujna 1938. 17. travnja 17. travnja 1869. u Klanjcu se rodio hrvatski slikar Oton Iveković. Slikarstvo je učio u Zagrebu kod Ferde Quiquereza u Zagrebu te na likovnim akademijama u Beču, Münchenu i Karlsruheu. Od 1895. radio je kao nastavnik crtanja u zagrebačkoj gimnaziji te u Obrtnoj školi, a od 1908. do 1927. bio predavač u Umjetničkoj školi (poslije Akademiji likovnih umjetnosti). Unutar hrvatske moderne najplodniji je i najistaknutiji autor povijesnog slikarstva. Slikao je prizore iz obitelji Zrinskih i Frankopana te druge prizore iz hrvatske nacionalne povijesti čije reprodukcije su stekle veliku popularnost. Ilustrirao je u knjige i radio kao scenograf i kostimograf. Od 1919. bio je dopisni član JAZU. Umro je u Klanjcu 4. srpnja 1939. 16. travnja 16. travnja 1848. u Litomyšlu u Češkoj rodio se češki i hrvatski matematičar Karel Zahradník. Matematiku i fiziku diplomirao je 1874. u Pragu i ondje do 1876. predavao na Visokoj tehničkoj školi, a od 1876. do 1899. bio je prvi redoviti profesor matematike na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Od 1899. djelovao je u Brnu gdje je bio prvi rektor Češke visoke tehničke škole. Svojim nastavnim radom na zagrebačkom sveučilištu pridonio je razvoju matematike u Hrvatskoj. Bavio se različitim područjima matematike, a osobito geometrijom ravninskih algebarskih krivulja. Objavio je stotinjak znanstvenih radova i metodičkih prikaza, te nekoliko udžbenika. Redoviti član JAZU bio je od 1882. Umro je u Brnu 23. travnja 1916. 15. travnja 15. travnja 1920. u Trstu se rodio hrvatski književni povjesničar akademik Ivo Frangeš. Diplomirao je talijanski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1946. predavao na Katedri za talijanistiku, a od 1956. do 1985. na Katedri za noviju hrvatsku književnost. Od 1953. do 1956. bio je lektor hrvatskog jezika u Firenci i profesor hrvatske kulturne povijesti. Od 1970. do 1972. bio predsjednik Društva književnika Hrvatske i Saveza književnika Jugoslavije. U hrvatsku književnu historiografiju unio je nove poglede. Njegova Povijest hrvatske književnosti iz 1987. prvi je suvremeni cjeloviti pregled povijesti hrvatske književnosti. Redoviti član HAZU bio je od 1968., a od 1960. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 29. prosinca 2003. 13. travnja 13. travnja 2005. u Zagrebu je umro hrvatski inženjer elektrostrojarstva akademik Vladimir Matković. Rodio se u Belišću 28. listopada 1915. Diplomirao je 1943. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1947., a od 1962. na Fakultetu elektrotehnike i računarstva. Osnovao je Zavod za telekomunikacije i bio njegov predstojnik 16 godina. Prvi je u nastavu uveo suvremene telekomunikacijske discipline kao što su teorija informacije i logička algebra. Vodio je projektiranje i montažu automatskih telefonskih centrala u mnogim hrvatskim gradovima, a bavio se i informacijskim mrežama i integriranim komunikacijskim mrežama te općim problemima prometa i transporta. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1966. 12. travnja 12. travnja 1896. u Zagrebu se rodio hrvatski arhitekt Juraj Denzler. Diplomirao je arhitekturu na Visokoj tehničkoj školi u Zagrebu 1924. Od 1934. do 1966. bio je profesor na Arhitektonskom fakultetu. U početku radio u duhu Viktora Kovačića i bečke škole, a zatim se probližava funkcionalizmu i stvara svoj izraz čistih, jednostavnih i funkcionalnih arhitektonskih oblika. Posebnu važnost davao je arhitektonskim detaljima. Vrhunsko djelo hrvatske moderne arhitekture je njegova kapelica Majke Božje Sljemenske (1931.), kao i crkva svetog Antuna na Svetom Duhu (1932.), a najzrelije mu je djelo zgrada Gradskih poduzeća (danas Elektra) u Zagrebu (1933.). Dopisni član JAZU bio je od 1977. Umro je u Zagrebu 27. rujna 1981. 11. travnja 11. travnja 1992. u Ljubljani je umro slovenski književni i kazališni kritičar i političar Josip Vidmar. Rodio se 14. listopada 1895. u Ljubljani gdje je 1928. diplomirao slovensku i komparativnu književnost. Izdavao je Kritiku (1925.–1927), prvi slovenski list posvećen kritici, a od 1934. do 1941. bio je dramaturg Narodnog kazališta u Ljubljani. Bio je jedna od najutjecajnijih osoba kulturnog i književnog života u Sloveniji i Jugoslaviji nakon 1945. kada je obnašao i političke funkcije, među ostalim i predsjednika Prezidija NR Slovenije od 1945. do 1953. Od 1952. do 1976. bio je predsjednik Slovenske akademije znanosti i umjetnosti. Bio je zagovornik umjetničke autonomije, a kritički i esejistički tekstovi odlikuju se erudicijom. Dopisni član JAZU bio je od 1951. 10. travnja 10. travnja 1922. na Zlarinu se rodila hrvatska književnica Vesna Parun. Studirala je romanistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1947. djelovala kao slobodna književnica. Prvom pjesničkom zbirkom Zore i vihori (1947.), oduprla se nasilnomu ideologiziranju poslijeratnoga pjesništva, a antologijskom zbirkom Crna maslina (1955.) te zbirkama Ropstvo (1957.), Pusti da otpočinem (1958.) i Ti i nikad (1959.) potvrdila se kao pjesnikinja zaokupljena ljubavlju. U kasnijim zbirkama posvećuje se prirodi, moru, tragičnosti života, uz sklonost ironičnom, satiričnom i grotesknom u opisu društvene zbilje. Pisala je i drame, feljtone, basne, satire te knjige za djecu. Dopisna članica HAZU bila je od 1986. Umrla je u Stubičkim Toplicama 25. listopada 2010. 9. travnja 9. travnja 2000. u Zagrebu je umro hrvatski muzeolog Antun Bauer. Rodio se u Vukovaru 18. kolovoza 1911. Diplomirao je povijest i arheologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1935. Od 1937. do 1952. bio je prvi ravnatelj Gipsoteke (danas Gliptoteka HAZU), zatim do 1966. Hrvatskog školskog muzeja, a do 1975. Muzejskog dokumentacijskog centra. Od 1986. do 1989. bio je i voditelj i predavač poslijediplomskog studija muzeologije. Skupljao je umjetnine, povijesno-umjetničku literaturu, dokumentaciju i građu te vlastitim zbirkama osnovao ili sudjelovao pri osnivanju mnogih muzeja i galerija u Hrvatskoj. Zaslužan je za spašavanje spomenika bana Josipa Jelačića nakon uklanjanja sa središnjeg zagrebačkog trga 1947. 8. travnja 8. travnja 1915. u Zagrebu se rodio hrvatski fizičar, filozof i književnik akademik Ivan Supek. Fiziku i filozofiju doktorirao je u Leipzigu 1940. Od 1947. do 1985. predavao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Bio je osnivač i prvi ravnatelj Instituta Ruđer Bošković (1950. – 1957.). Od 1968. do 1971. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se problemima supravodljivosti i kvantne elektrodinamike, a međunarodni ugled stekao je borbom protiv rata, nasilja, nuklearnog naoružanja i zlouporabe znanstvenih dostignuća. Kao književnik pisao je romane i drame s povijesnom ili aktualnom društvenom tematikom. Redoviti član HAZU bio je od 1961., od 1948. dopisni član, a od 1991. do 1997. predsjednik HAZU. Umro je u Zagrebu 5. ožujka 2007. 7. travnja 7. travnja 2014. u Zagrebu je umrla hrvatska kemičarka i molekularna biologinja akademkinja Ivana Weygand-Đurašević. Rodila se u Osijeku 15. lipnja 1952. Diplomirala je kemiju na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu 1975. i od tada do smrti radila u Zavodu za organsku kemiju i biokemiju PMF-a gdje je predavala niz kolegija. Bavila se interakcijama nukleinskih kiselina i bjelančevina, kontrolnim mehanizmima u biosintezi bjelančevina te proteinskim inženjerstvom. U svom djelovanju došla je do nekoliko važnih otkrića. Objavila je ukupno 70 znanstvenih radova koji su citirani 700 puta. Bila je suautorica srednjoškolskog udžbenika kemije. Redovita članica HAZU bila je od 2012., a od 2002. članica suradnica. 6. travnja 6. travnja 1998. u Varaždinu je umro hrvatski matematičar akademik Stanko Bilinski. Rodio se u Našicama 22. travnja 1909., a diplomirao matematiku 1932. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Radio je kao srednjoškolski profesor u Varaždinu, Skoplju i Sušaku, kao asistent u Geofizičkom zavodu u Zagrebu od 1940. do 1946. te u Geometrijskom zavodu Prirodoslovno-matematičkog fakulteta od 1946. do 1978. (od 1956. kao redoviti profesor). Bavio se različitim područjima geometrije, kao i teorijom poliedara i mreža, primjenom funkcionalnih jednadžbi i teorije invarijanata u geometriji, teorijom mjera simetrije i mjerama regularnosti te razvojem i značenjem matematike. Redoviti član HAZU bio je od 1986., a izvanredni od 1963. 5. travnja 5. travnja 1814. u Ugrinama kraj Bribira rodio se hrvatski i srpski prirodoslovac Josip Pančić. Doktorirao je 1842. na Medicinskom fakultetu u Pešti, a od 1846. djelovao je u Srbiji kao liječnik baveći se istodobno faunističkim, florističkim i geološkim istraživanjima. Od 1853. bio je profesor prirodopisa i agronomije na Liceju u Beogradu, gdje je osnovao prirodoslovnu zbirku, knjižnicu i prirodoslovni kabinet, a utemeljio je i botanički vrt. Otkrio je 102 i opisao oko 2500 biljnih vrsta, od kojih je najpoznatija Pančićeva omorika. Napisao je udžbenike iz zoologije, mineralogije i geologije te botanike. Od 1887. do 1888. bio je prvi predsjednik Srpske kraljevske akademije. Dopisni član JAZU bio je od 1867. Umro je u Beogradu 25. veljače 1888. 4. travnja 4. travnja 2015. u Zagrebu je umro hrvatski fizičar akademik Slaven Barišić. Rodio se u Pleternici 26. siječnja 1942. Diplomirao je 1964 na Prirodoslovno-matematičkome fakultetu u Zagrebu gdje je bio profesor od 1972. do 2013. Od 1967. do 1971. bio je istraživač u Nacionalnom centru za znanstvena istraživanja u Francuskoj gdje je i doktorirao 1971. Od 1994. do 2000. bio je predsjednik Nacionalnog vijeća za visoku naobrazbu.Bavio se fizikom kondenzirane tvari, teorijom elektron-fonon vezanja u čvrstoj (kovalentnoj) vezi, teorijom lančastih (anizotropnih) vodiča, analizom niskodimenzionalnih fenomenoloških modela Landauova tipa i teorijom visokotemperaturne supravodljivosti. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1990. 3. travnja 3. travnja 1865. u Brucku na Muri u Austriji rodio se hrvatski slikar i grafičar Menci Clement Crnčić. Slikarstvo je studirao u Beču od 1882. do 1884. te od 1889. do 1892. u Münchenu. U Zagrebu je s Belom Čikošem Sesijom 1903. otvorio privatnu slikarsku školu koja je 1907. prerasla u Višu školu za umjetnost i obrt a zatim u Akademiju likovnih umjetnosti. Ondje je bio profesor do 1930. Slikati je počeo pod utjecajem realizma, a posebno je imao sklonost za slikanje mora koje je prikazivao živim koloritom. Pejzaže i vedute prikazivao je i u bakropisima. Kao prvi školovani grafičar začetnik je moderne hrvatske grafike. Redoviti član JAZU bio je od 1919., a od 1920. do 1928. bio je direktor Strossmayerove galerije. Umro je u Zagrebu 9. studenog 1930. 2. travnja 2. travnja 1888. u Hvaru se rodio hrvatski povjesničar i arheolog akademik Grga Novak. Povijest, geografiju i arheologiju studirao je u Zagrebu, Beču i Pragu. Od 1911. do 1920. predavao je u splitskoj Velikoj realci, zatim je do 1924. bio profesor opće povijesti srednjega vijeka na Filozofskom fakultetu u Skoplju, a od 1924. do 1959. profesor povijesti starog vijeka na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Proučavao je povijest od starog do novog vijeka, posebno antiku, a kao arheolog otkrio neolitsku Hvarsku kulturu. Od 1946. do 1947. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Redoviti član JAZU bio je od 1947., a od 1958. do 1978. predsjednik. Pet mjeseci prije smrti izabran je za počasnog predsjednika JAZU. Umro je u Zagrebu 7. rujna 1978. 1. travnja 1. travnja 1824. u Krašiću se rodio hrvatski prirodoslovac, svećenik i političar Josip Torbar. Filozofiju i teologiju diplomirao je u Beču i 1849. bio zaređen za svećenika. Od 1854. do 1890. bio je profesor fizike i prirodopisa u Realnoj gimnaziji u Zagrebu. Bavio se biologijom, geologijom, meteorologijom, poviješću i popularizacijom znanosti, a 1880. sastavio je izvješće o potresu u Zagrebu. S Vatroslavom Jagićem i Franjom Račkim pokrenuo je 1864. časopis Književnik, preteču Rada JAZU, a bio je i urednik Katoličkog lista (1854.) i Gospodarskog lista (1868.–1872.). Za zastupnika u Hrvatskom saboru biran je 1861., 1865. i 1875. Redoviti član JAZU bio je od 1866, od 1872. do 1874. bio je tajnik, a od 1890. do smrti predsjednik JAZU. Umro je u Zagrebu 26. srpnja 1900. 31. ožujka 31. ožujka 1943. u Zagrebu je umro hrvatski filolog Franjo Fancev. Rodio se u Virju 24. rujna 1882. Studirao je slavistiku i romanistiku u Zagrebu i Beču, gdje je 1907. i doktorirao. Od 1908. je bio knjižničar, a od 1919. do 1927. ravnatelj Sveučilišne knjižnice u Zagrebu koju je profilirao kao nacionalnu i sveučilišnu ustanovu. Od 1926. bio je profesor starije hrvatske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1937. do 1939. bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika. Posebno je značajan njegov rad na istraživanju podrijetla hrvatskog narodnog preporoda i na isticanju njegove autohtonosti. Od 1925. bio je dopisni član JAZU, od 1929. izvanredni pravi član, a od 1940. redoviti član. Od 1926. do 1943. bio je Akademijin gospodarski tajnik. 30. ožujka 30. ožujka 1924. u Slatini se rodio hrvatski skladatelj, dirigent i pedagog Milko Kelemen. Skladanje je diplomirao na Muzičkoj akademiji u Zagrebu 1952., a usavršavao se u Parizu, Freiburgu im Breisgau, Münchenu i Berlinu. Od 1953. do 1970. bio docent za kompoziciju na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, od 1970. do 1972. predavao je kompoziciju na Konzervatoriju u Düsseldorfu, a od 1973. do 1989. na Visokoj glazbenoj školi u Stuttgartu. Bio je 1961. osnivač i doživotni predsjednik Muzičkoga biennala Zagreb. Kao skladatelj stvarao je avangardnu glazbu, a ističu se scenska djela, među njima Novi stanar, opera Opsadno stanje i multimedijalni projekt Apocalyptica/Opera bestial. Dopisni član HAZU bio je od 1988. Umro je u Stuttgartu 8. ožujka 2018. 29. ožujka 29. ožujka 1844. u Požegi se rodio hrvatski književni povjesničar i političar Armin Pavić. Diplomirao je klasičnu filologiju i slavistiku u Beču 1864. i radio kao gimnazijski profesor, a od 1877. bio je profesor hrvatskog jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bio je i rektor Sveučilišta od 1896. do 1897., a od 1884. do 1906. i saborski zastupnik. Bio je i predstojnik Odjela za bogoštovlje i nastavu. Proučavao je djela Ivan Gundulića i Junija Palmotića o kojima je napisao značajna djela. Autor je i knjige Historija dubrovačke drame (1871.). Odmaknuo se od usko filološkog pristupa književnoj građi i krenuo putem sustavnijeg književnopovijesnog istraživanja. Redoviti član JAZU bio je od 1874. Umro je u Zagrebu 12. veljače 1914. 28. ožujka 28. ožujka 1993. u Zagrebu je umro hrvatski slikar akademik Frano Šimunović. Rodio se u Dicmu 10. listopada 1908. Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1934. te se usavršavao u Madridu. Od 1935. do 1941. slikao je krajolike iz Dalmacije intenzivnijih boja s vidljivim utjecajem Vincenta van Gogha, za vrijeme Drugog svjetskog rata izrađivao je uglavnom crteže s temama zbjegova i logora, a nakon rata bilježio je krajolike iz Dalmatinske zagore, uglavnom ograde, gomile, međe i krpice obradive zemlje, što će ostati njegova glavna slikarska preokupacija. Ilustrirao je Grimmove Bajke (1958.) i pripovijetke svog oca Dinka Šimunovića Duga i Alkar (1959). Redoviti član HAZU bio je od 1979., a izvanredni član od 1963. 27. ožujka 27. ožujka 1917. u Ogulinu se rodio hrvatski geolog akademik Ivan Jurković. Diplomirao je kemiju na Tehničkom fakultetu u Zagrebu 1939., a 1942. geologiju na Filozofskom fakultetu. Od 1939. do 1987. predavao je na Tehničkom, odnosno Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu. Od 1979. do 1982. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Obavio je sistematizaciju svih poznatih rudarskih ležišta u Hrvatskoj na osnovu teorije o geološkoj evoluciji Zemlje, a istraživao je i boksitna i gipsna ležišta na području tadašnje Jugoslavije te vodio geološka istraživanja u više zemalja Afrike, Azije i Južne Amerike. Redoviti član HAZU bio je od 1969., a dopisni od 1963. Od 1969. do 1977. bio je prvi predsjednik Znanstvenog savjeta za naftu. Umro je u Zagrebu 30. prosinca 2014. 26. ožujka 26. ožujka 1929. u Mraclinu u Turopolju rodio se hrvatski veterinar i virolog akademik Slavko Cvetnić. Diplomirao je 1954. na Veterinarskom fakultetu u Zagrebu gdje je radio od 1956. do 1994. u Zavodu za mikrobiologiju, imunologiju i zarazne bolesti. Istraživao je pretežito virusne bolesti domaćih životinja, naročito virusne bolesti dišnih i probavnih organa goveda i konja za koje je izradio i cjepiva. U svojim radovima opisao je 290 zaraznih bolesti. Sudjelovao je u dva patenta te uviše inovacija i unapređenja tehnologije. U domaćoj i stranoj znanstvenoj publicistici objavio je više od 250 rasprava. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1986. bio je izvanredni član, a od 1977. član suradnik. Od 2004. do 2010. bio je glavni tajnik HAZU. Umro je u Zagrebu 30. siječnja 2016. 25. ožujka 25. ožujka 1898. u Beču je umro hrvatski geograf Petar Matković. Rodio se 18. lipnja 1830. u Senju gdje je završio studij teologije i 1853. bio zaređen za svećenika, a geografiju je doktorirao u Grazu 1860. Radio je kao gimnazijski profesor u Varaždinu i Zagrebu od 1858. do 1883. Od 1883. do 1893. bio je prvi profesor na Katedri za geografiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Bavio se povijesnom geografijom i statistikom, starim putopisima i putničkim dnevnicima te poviješću trgovine i brodarstva u jadranskim gradovima. Pisao je prve obuhvatne geografsko-statističke preglede na hrvatskom jeziku te je 1874. osnovao Statistički ured za Hrvatsku i Slavoniju. Redoviti član JAZU bio je od 1867., a od 1874. do 1892. bio je književni tajnik Akademije. 23. ožujka 23. ožujka 2021. u Zagrebu je umrla hrvatska književnica Irena Vrkljan. Rodila se 21. kolovoza 1930. u Beogradu. Studirala je arheologiju i germanistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te 1969. diplomirala režiju na Akademiji za film i televiziju u Berlinu gdje je živjela i radila kao profesionalna književnica i prevoditeljica, a 2014. vratila se u Zagreb. Književno stvaralaštvo započela je u doba krugovaša poezijom nadrealističke tematike. Nakon odlaska u inozemstvo objavljivala je poeziju, u kojoj se iščitavaju nostalgija za domovinom i osamljenost, a početkom 1980-ih počela je objavljivati autobiografsku prozu i napisala desetak romana, od kojih je najpoznatiji Svila, škare iz 1984.. Dopisna članica HAZU bila je od 2005. 24. ožujka 24. ožujka 2005. u Zagrebu je umrla hrvatska povjesničarka medicine Biserka Belicza. Rodila se 8. veljače 1942. u Zagrebu gdje je 1966. završila studij medicine. Od 1969. do smrti radila je u Zavodu za povijest prirodnih, matematičkih i medicinskih znanosti HAZU gdje je od 1975. bila voditeljica Odsjeka za povijest medicinskih znanosti. Od 1975. predavala je povijest medicine na Medicinskom fakultetu u Zagrebu. Područje njenog rada bila su istraživanja gnoseoloških i socioloških odrednica razvoja medicinske misli te povijesnih i socijalnih aspekata medicinske prakse, razvoja zdravstva, zdravstvenih prilika i zdravstvene kulture u Hrvatskoj od srednjeg vijeka do 20. stoljeća. Članica suradnica HAZU bila je od 1977. 22. ožujka 22. ožujka 1859. u Sopronu se rodio hrvatski arhitekt Josip Vancaš. U Beču je 1881. završio Visoku tehničku školu, a od 1882. do 1884. studirao na Umjetničkoj akademiji. Potom je radio u atelijeru Fellner i Helmer i kod Friedricha Schmidta. Od 1884. do 1890. djelovao je u Sarajevu kao vladin arhitekt, zatim je vodio vlastiti atelijer, a 1921. dolazi u Zagreb. Projektirao je 102 stambene kuće, 70 crkava, 12 škola, po 10 banaka, palača, vladinih i općinskih zgrada i 6 hotela U Sarajevu je projektirao katedralu, palaču Zemaljske vlade i crkvu svetih Ćirila i Metoda, a u Zagrebu mu je najpoznatije djelo Oktogon. Bio je među prvim hrvatskim arhitektima koji su prihvatili secesiju. Od 1929. bio je dopisni član JAZU. Umro je u Zagrebu 15. prosinca 1932. 21. ožujka 21. ožujka 1936. u Zagrebu je umro hrvatski filolog, književnik i pedagog Rudolf Strohal. Rodio se u Lokvama u Gorskom kotaru 5. travnja 1856. Diplomirao je slavistiku i klasičnu filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1880. i predavao hrvatski jezik u Osijeku, Rijeci, Rakovcu i Bjelovaru. Bio je ravnatelj gimnazije u Bjelovaru od 1892. do 1895. te u Rakovcu od 1895. do 1908. Istraživao je riječke i gorskokotarske govore, kao i slavensko bogoslužje i glagoljicu, objavio mnoge stare spomenike, osobito glagoljske, skupljao i objavljivao narodne pjesme i pripovijetke te donosio opise i povijest mjesta i narodnih običaja u Karlovcu i Gorskom kotaru. Pisao je novele te za školske potrebe gramatike i čitanke te prevodio beletristiku. Od 1901. bio je dopisni član JAZU. 20. ožujka 20. ožujka 1889. u Zagrebu je umro hrvatski književnik i pedagog Janko Jurković. Rodio se u Požegi 21. studenog 1827. Završio je bogosloviju u Zagrebu 1848. i radio u Katoličkom listu i Narodnim novinama, a 1855. diplomirao je pravo u Beču. Bio je gimnazijski učitelj u Osijeku od 1855. do 1860., a zatim je, uz pisanje udžbenika, obavljao i visoke dužnosti u vladi, kao zemaljski školski nadzornik i savjetnik Odjela za bogoštovlje i nastavu, zaslužan za reformu školstva. Jedan je od začetnika hrvatske novelistike, a u svojim novelama uglavnom tematizira malograđansku sredinu. Autor je i pripovijedaka za mladež u kojima su snažnije izražene nacionalno-romantičarske težnje. Napisao je i osam drama te dva putopisa. Redoviti član JAZU bio je od 1867. 19. ožujka 19. ožujka 1909. u Splitu se rodio hrvatski muzikolog i povjesničar glazbe akademik Josip Andreis. U Zagrebu je 1931. diplomirao romanistiku na Filozofskom fakultetu, a 1947. na nastavničkom odsjeku Muzičke akademije. Radio je kao gimnazijski profesor u Šibeniku, Herceg Novom i Splitu, a od 1948. do 1972. bio je profesor na Muzičkoj akademiji u Zagrebu. Autor je temeljnih studija o istaknutim hrvatskim glazbenicima. Njegova Povijest glazbe izašla je od 1942. do 1976. u četiri izdanja i do danas ostala jedinom općom enciklopedijskom poviješću glazbe hrvatskog autora. Prvi je u Hrvatskoj uveo znanstvene standarde u cjelovito poimanje povijesti glazbe. Redoviti član JAZU bio je od 1975., a dopisni od 1954. Umro je u Zagrebu 16. siječnja 1982. 18. ožujka 18. ožujka 2004. u Zagrebu je umro hrvatski muzikolog i skladatelj akademik Lovro Županović. Rodio se u Šibeniku 21. srpnja 1925. Diplomirao je slavistiku i romanistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1950., 1953. i studij povijesti glazbe na Muzičkoj akademiji, a kasnije u Ljubljani studij muzikologije i kompozicije. U Zagrebu je od 1961. do 1978. bio profesor na Pedagoškoj akademiji, a zatim do 1990. na Muzičkoj akademiji. Bavio se poviješću hrvatske glazbe, posebno od 16. do 19. stoljeća. Glavna djela su mu Vatroslav Lisinski (1819–1854): život – djelo – značenje (1969. i Stoljeća hrvatske glazbe (1980.). Skladao je uglavnom vokalna djela i komornu glazbu. Redoviti član HAZU bio je od 1991., izvanredni od 1986., a član suradnik od 1980. 17. ožujka 17. ožujka 1929. u Josipdolu se rodio hrvatski prometni stručnjak akademik Josip Božičević. Diplomirao je 1956. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu na prometnom smjeru Građevinskog odsjeka. Od 1956. do 1971. radio je u Željezničko-transportnom poduzeću, a od 1971. predavao je na Višoj školi za cestovni saobraćaj u Zagrebu koja je njegovom zaslugom 1982. prerasla u Fakultet prometnih znanosti gdje je predavao do 2004. Od 1990. do 1992. bio je ministar prometa i veza. Zaslužan je za poboljšanje željezničke infrastrukture te za utvrđivanje prometnih koridora koji Hrvatskoj omogućuju bolje povezivanje s Europom. Redoviti član HAZU bio je od 1997. Umro je u Zagrebu 13. ožujka 2021. 16. ožujka 16. ožujka 1889. u Segetu kraj Trogira rodio se hrvatski povjesničar Miho Barada. Diplomirao je teologiju u Zadru 1912. i do 1927. službovao kao svećenik u selima Dalmatinske zagore i rodnom mjestu, a zatim do 1929. studirao povijest na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Do 1931. usavršavao se u Rimu na Visokoj školi za paleografiju, diplomatiku i arhivistiku. Od 1932. predavao je crkvenu povijest na Bogoslovnom fakultetu u Zagrebu, a na Filozofskom fakultetu pomoćne povijesne znanosti od 1933. do 1940. te hrvatsku narodnu povijest od 1940. do 1954. Bavio se hrvatskom poviješću ranog srednjeg vijeka i izdavanjem povijesnih vrela. Dopisni član JAZU bio je od 1948. Umro je u Zagrebu 9. srpnja 1957. 15. ožujka 15. ožujka 1921. u Srijemskoj Mitrovici se rodila hrvatska liječnica akademkinja Jelena Krmpotić-Nemanić. Diplomirala je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu 1944. i do 1991. djelovala u Zavodu za anatomiju kojem je bila dugogodišnja predstojnica i redovita profesorica. Poticala i razvijala kliničku anatomiju, a posebno se bavila neuroanatomijom. Otkrila je zavijene režnjiće u malome mozgu, proučavala unutarnju građu velikog i maloga mozga, dala nove spoznaje o razvoju neuronskih veza te definirala neuromuskularni kronometrijski indeks u sustavu oblikovanja glasa. Proučavala je otosklerozu i staračku nagluhost. Redovita članica HAZU bila je od 1991., a od 1983. izvanredna. Umrla je u Zagrebu 2. lipnja 2008. 14. ožujka 14. ožujka 1906. u Župi Biokovskoj rodio se hrvatski geograf akademik Josip Roglić. Diplomirao je 1930. geografsko-geološke znanosti u Beogradu te se usavršavao u Francuskoj, Njemačkoj i Austriji. Od 1946. do 1976. bio je redoviti profesor geografije na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Organizirao je 1947. popis stanovništva Istre i stekao zasluge za njeno pripojenje Hrvatskoj, a 1968. je inicirao izgradnju autoceste Zagreb–Split. Bavio se reljefom, osobito dinarskim kršem, valorizacijom jadranske obale, prometnim povezivanjem Hrvatske i regionalnom problematikom. Redoviti član JAZU bio je od 1969., a od 1960. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 18. listopada 1987. 13. ožujka 13. ožujka 1946. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik Teodor Wickerhauser. Rodio se u Zagrebu 4. rujna 1858. Medicinu je diplomirao u Grazu 1883. Bio je pionir hrvatske kirurgije, najviše se bavio abdominalnom kirurgijom, problemima asepse, a precizirao je i indikacije različitih vrsta anestezije. Od 1885. do 1914. bio je voditelj kirurškog odjela Bolnice milosrdnih sestara u Zagrebu. Odgojio je niz vrsnih kirurga koji su postali voditelji kirurških odjela diljem Hrvatske te se uz njega veže pojam Zagrebačka kirurška škola. Bio je jedan od osnivača zagrebačkog Medicinskoga fakulteta na kojem je bio profesor od 1918. do 1924. Zbog svojih zasluga izabran je 1934. za počasnog građanina Zagreba. Bio je počasni član JAZU od 1928. 12. ožujka 12. ožujka 1869. u Budanju u Sloveniji rodio se hrvatski povjesničar, etnograf i glazbeni pisac Janko Barlè. Diplomirao je teologiju u Zagrebu 1892. i bio zaređen za svećenika. U Zagrebu je bio vjeroučitelj u Zavodu za gluhonijemu djecu, a zatim u nadbiskupijskoj kancelariji aktuar, bilježnik, arhivar te od 1916. do 1938. ravnatelj. Od 1904. bio je prebendar, a od 1916. kanonik. Autor je brojnih djela iz povijesti Zagreba, Turopolja, Slavonije i Zagrebačke biskupije, a bavio se i poviješću crkvenih redova u Hrvatskoj, te poviješću zdravstva i glazbe. Od 1913. do 1940. bio je urednik časopisa Sv. Cecilija gdje je objavio najveći dio svojih muzikoloških studija. Dopisni član JAZU bio je od 1921. Umro je u Zagrebu 18. veljače 1941. 11. ožujka 11. ožujka 2002. u Zagrebu je umro 75. zagrebački nadbiskup kardinal Franjo Kuharić. Rodio se u Pribiću kraj Krašića 15. travnja 1919. Teologiju je diplomirao u Zagrebu 1945. i bio zaređen za svećenika. Djelovao je kao župnik u Svetom Martinu pod Okićem, Rakovu Potoku i Samoboru, a 1964. je imenovan pomoćnim zagrebačkim biskupom. Zagrebački nadbiskup bio je od 1970. do 1997., a 1983. je imenovan kardinalom. Sudjelovao je na Drugom vatikanskom koncilu. Bio je zaštitnik vjerskih i nacionalnih prava hrvatskog naroda tijekom komunističke vladavine te glavni moralni autoritet u doba demokratskih promjena, osamostaljenja Hrvatske i Domovinskog rata. Od 2012. vodi se postupak za njegovu beatifikaciju. Od 1994. bio je počasni član HAZU. 10. ožujka 10. ožujka 1889. u Solinu se rodio hrvatski slikar Jozo Kljaković. Slikarstvo je studirao u Pragu, Rimu, Ženevi i Parizu, a od 1921. do 1943. bio je profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Bio je majstor fresko-slikarstva. Izveo je ciklus od 14 fresaka u crkvi svetog Marka u Zagrebu (1923.–1940.) te oslikao crkve u Vranjicu, Dobroti, Biskupiji kraj Knina te dvoranu Gradske vijećnice u Zagrebu. Radio je u ulju biblijske kompozicije, motive iz života ribara i težaka i erotične arkadijske scene. Od 1943. do 1968. živio je u političkoj emigraciji, uglavnom u Rimu gdje je 1956. oslikao i mozaicima ukrasio hrvatsku crkvu i Zavod svetog Jeronima. Objavio je i memoarske zapise. Dopisni član JAZU bio je od 1940. do 1941. Umro je u Zagrebu 1. listopada 1969. 9. ožujka 9. ožujka 1869. u Vinkovcima se rodio hrvatski povjesničar Ferdo Šišić. Diplomirao je povijest i geografiju u Zagrebu 1892. te do 1902. radio kao profesor u gimnazijama u Gospiću, Zagrebu i Osijeku. Od 1902. do 1939. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu hrvatsku povijest srednjeg vijeka. Bio je sljedbenik genetičkog smjera u historiografiji i svojim djelima znatno utjecao na buduće naraštaje hrvatskih povjesničara. Najveći doprinos dao je hrvatskoj medijevistici, posebice razdoblju do 12. stoljeća i sintezom Povijest Hrvata u vrijeme narodnih vladara (1925.), a obrađivao je i novovjekovne teme. Osobito je značajan njegov rad na izdavanju građe. Redoviti član JAZU bio je od 1911., a dopisni od 1903. Umro je u Zagrebu 1. siječnja 1940. 8. ožujka 8. ožujka 1872. u Krapini se rodio hrvatski kipar Rudolf Valdec. Studirao je kiparstvo na likovnim akademijama u Beču i Münchenu i bio profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu od 1908. do 1929. Uz Roberta Frangeša-Mihanovića začetnik je modernog hrvatskog kiparstva i jedan od prvih modernih hrvatskih medaljera. Pod utjecajem bečke secesije isprva je radio kipove alegorijskoga sadržaja, a kasnije se vratio realizmu i naturalizmu. Sklonost podrobnoj obradi pojedinosti i vjernoj reprodukciji viđenog ostvario je u brojnim realističnim portretima, osobito poprsjima i javnim spomenicima, kao i arhitektonskim dekorativnim skulpturama. Redoviti član JAZU bio je od 1919. Umro je u Zagrebu 1. veljače 1929. 7. ožujka 7. ožujka 1850. u Hodonínu u Moravskoj rodio se češki političar, filozof i sociolog Tomáš Masaryk. Filozofiju je doktorirao u Beču 1876., od 1879. do 1882. bio je profesor filozofije na sveučilištu u Beču, a od 1882. do 1914. na sveučilištu u Pragu te je utjecao na mnoge hrvatske studente koji su prihvatili njegov politički realizam. Osnovao je liberalnu političku skupinu Realisti koja se 1890. povezala s Mladočeškom strankom, a 1900. osnovao Češku narodnu (realističku) stranku. Od 1891. bio je zastupnik austrijskog Carevinskog vijeća. Od 1914. u inozemstvu je vodio pokret za stvaranje samostalne češko-slovačke države te od 1918. do 1935. bio prvi predsjednik Čehoslovačke. Od 1930. bio je počasni član JAZU. Umro je u dvorcu Lány kraj Praga 14. rujna 1937. 6. ožujka 6. ožujka 2000. u Parizu je umro hrvatski povjesničar biomedicinskih znanosti Mirko Dražen Grmek. Rodio se 9. siječnja 1924. u Krapini. Medicinu je diplomirao u Zagrebu 1951., 1953. osnovao je Odsjek za povijest medicine JAZU, a 1960. Institut za povijest prirodnih, matematičkih i medicinskih znanosti. Predavao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu od 1954. do 1963. kada seli u Pariz i do 1973. djeluje u Nacionalnom centru za znanstvena istraživanja, a zatim je do 1973. bio voditelj studija za povijest znanosti i sveučilišni profesor na Sorboni. Istraživao je povijest hrvatske medicine i doprinos hrvatskih liječnika svjetskoj medicinskoj baštini, kao i utjecaj bolesti na razvoj civilizacije, stekavši svjetski ugled. Dopisni član HAZU bio je od 1966. 5. ožujka 5. ožujka 1917. u Brašljevici na Žumberku rodio se hrvatski geolog i paleontolog akademik Milan Herak. Diplomirao je prirodne znanosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1941., do 1943. se stručno usavršavao u Beču, a zatim je do 1952. radio u Geološko-paleontološkom muzeju u Zagrebu. Od 1952. do 1958. predavao je na Tehničkom fakultetu, a od 1958. do 1982. na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Bavio se paleontologijom, regionalnom geologijom i geotektonikom te geologijom i hidrogeologijom krša. Bitno je pridonio rješavanju hidroenergetskih problema u kršu Hrvatske. Redoviti član HAZU bio je od 1973., od 1963. dopisni član, a od 1975. do 1978. bio je bio potpredsjednik. Umro je u Zagrebu 26. travnja 2015. 4. ožujka 4. ožujka 2015. u Zagrebu je umro hrvatski politolog, povjesničar i političar akademik Dušan Bilandžić. Rodio se 20. srpnja 1924. u Maljkovu kraj Sinja. Bio je sudionik antifašističke borbe te od 1945. do 1960. bio na službi u JNA. Pravni fakultet završio je 1959. u Beogradu, a doktorirao 1965. na Fakultetu političkih nauka u Zagrebu gdje je od 1969. do 1990. bio profesor. Kao član reformskog krila SKH sudjelovao je u procesu demokratskih promjena te je 1990. bio potpredsjednik Republike Hrvatske. Od 1994. do 1996. radio je u Uredu RH u Beogradu. Najviše se bavio poviješću Jugoslavije i položajem Hrvatske u njoj. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1988. izvanredni, a od 1980. član suradnik. Od 2001. do 2006. bio je tajnik Razreda za društvene znanosti. 3. ožujka 3. ožujka 2011. u Zagrebu je umrla hrvatska književnica i glazbenica Višnja Stahuljak. Rodila se u Zagrebu 10. ožujka 1926. Diplomirala je solo pjevanje 1952. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu. Radila je kao pjevačica, glumica i redateljica u Kazalištu lutaka te profesorica solo pjevanja u Glazbenoj školi “Blagoje Bersa”. Objavila je tridesetak knjiga i bila jedna od najproduktivnijih i najsvestranijih hrvatskih književnica. Pisala je pjesme, novele, romane i drame, kao i djela za djecu i mladež. U njezinim pjesničkim djelima prevladava lirizam i intimističke teme te idilična vizija svijeta, u novelama je bliska tradicionalnom pripovijedanju, a u romanima joj se isprepliću realno i fantastično. Članica suradnica HAZU bila je od 2004. 2. ožujka 2. ožujka 1832. u Herceg Novom se rodio hrvatski pravnik i političar Kosta Vojnović. Diplomirao je pravo u Beču 1854. i radio u Splitu kao odvjetnik, tajnik Trgovačke komore, pravni pisac i političar. Od 1874. do 1891. predavao je građansko pravo na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Bio je zastupnik u Dalmatinskom saboru od 1863. do 1875. i u Hrvatskom saboru od 1878. do 1884. zauzimajući se za sjedinjenje Dalmacije i Hrvatske. Bio je potpredsjednik i autor programa Neodvisne narodne stranke 1881. Od 1877. do 1878. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se i istraživanjem dubrovačke pravne povijesti. Redoviti član JAZU bio je od 1890., a od 1891. do 1892. i njen književni tajnik. Umro je u Dubrovniku 20. svibnja 1903. 1. ožujka 1. ožujka 1947. u Dubrovniku se rodio hrvatski povjesničar i političar Ivo Banac. Od 1959. živio je u SAD-u i diplomirao povijest na Sveučilištu Fordham u New Yorku 1969. Od 1977. do 2009. predavao je povijest istočne i jugoistočne Europe na Sveučilištu Yale u New Havenu, od 1994. do 1999. i na Srednjoeuropskom sveučilištu u Budimpešti, a od 2008. do 2017. bio je redoviti profesor na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 2003. do 2005. bio je predsjednik Liberalne stranke, 2003. ministar zaštite okoliša i prostornog uređenja te saborski zastupnik od 2003. do 2007. Istraživao je povijest južnoslavenskih naroda, a posebno hrvatsku povijest 20. stoljeća. Dopisni član HAZU bio je od 1990. Umro je u Zagrebu 30. lipnja 2020. 28. veljače 28. veljače 1935. u Trebišovu u Slovačkoj rodio se češki kroatist, prevoditelj i književni povjesničar Dušan Karpatský. Diplomirao je češki i hrvatski jezik i književnosti na Filozofskom fakultetu u Pragu 1958. Od početka 1960-ih radio je kao urednik u uglednim književnim mjesečnicima. Od 1966. do 1967. te od 1969. do 1970. bio je lektor češkog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Preveo je na češki desetke djela iz hrvatske i drugih južnoslavenskih književnosti (Miroslav Krleža, Ranko Marinković, Marijan Matković, Slobodan Novak, Ivan Aralica, Ivo Brešan, Marija Jurić Zagorka). Autor je i koautor niza književnopovijesnih i biobibliografskih priručnika, leksikona i pregleda. Dopisni član HAZU bio je od 1990. Umro je u Pragu 31. siječnja 2017. 27. veljače 27. veljače 2002., u Zagrebu je umro hrvatski kipar akademik Kosta Angeli Radovani. Rodio se u Londonu 6. listopada 1916. Studirao je kiparstvo na akademiji Brera u Milanu od 1934. do 1938. i povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1939. Od 1950. do 1955. bio je profesor na Akademiji za primijenjenu umjetnost u Zagrebu, a od 1978. do 1990. predavao je kiparstvo na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu. Napravio je 400 portreta i gotovo toliko portretnih medalja, preko 800 malih figura (sitna plastika ) i 20-tak “Dunja”. Modelirao je aktove, portrete i figuralne kompozicije, bavio se medaljerstvom, spomeničkom plastikom, crtežom i grafikom. Autor je rektorskog lanca Sveučilišta u Zagrebu. Od 1992. bio je redoviti član HAZU. 26. veljače 26. veljače 2000. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik akademik Vladimir Luetić. Rodio se u Imotskom 17. lipnja 1927 . Diplomirao je 1951. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu te od 1954. do 1997. djelovao u Klinici za kirurgiju Kliničkog bolničkog centr u Zagrebu, gdje je 1964. osnovao i do 1992. vodio odsjek (poslije odjel, pa zavod) za kirurgiju krvnih žila. Bio je i redoviti profesor Medicinsko fakulteta. Od 1991. do 1992. bio je glavni kirurg oružanih snaga pri Glavnome stožeru zdravstva Republike Hrvatske. Zaslužan je za osnivanje i razvoj vaskularne kirurgije kao nove kirurške grane, potičući osnivanje centara za vaskularnu kirurgiju u medicinskim ustanovama Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Redoviti član HAZU bio je od 1992., a dopisni član od 1990. 25. veljače 25. veljače 2003. u Zagrebu je umro hrvatski organski kemičar akademik Krešimir Balenović. Rodio se u Zagrebu 17. svibnja 1914. Diplomirao je 1937. na Kemijskom odsjeku Filozofskog fakulteta u Zagrebu, a od 1946. do 1974. bio je profesor na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu gdje je bio predstojnik Zavoda za organsku kemiju i biokemiju od 1946. do 1970. Bavio se prirodnim organskim spojevima, aminokiselinama, alkaloidima, sumpornim organskim spojevima i poliketonima. Međunarodni ugled stekao je osobito radovima o kemiji i stereokemiji aminokiselina, sintezi antibiotika sulforafena i kemiji poliketona. Bio je član Predsjedništva i jedan od šest potpredsjednika Republike Hrvatske 1990. Redoviti član HAZU bio je od 1975., a izvanredni od 1958. 24. veljače 24. veljače 1990. u Zagrebu je umro hrvatski književnik akademik Jure Kaštelan. Rodio se 18. prosinca 1919. u Zakučcu kraj Omiša. Diplomirao je slavistiku 1949. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1950. do 1980. bio profesor teorije književnosti. Pisao je pjesme moderne, nadrealističke strukture s neobičnom metaforikom i neočekivanim značenjima, često povezanima s mitološkim i magijskim simbolima. U zbirci Pijetao na krovu (1950.) evocirao je ratno iskustvo te je među prvima u poraću unio apstraktna ontološka pitanja u pjesništvo. U njoj se nalazi i poznata poema Tifusari. Bio je suurednik hrvatskog prijevoda Biblije 1968. Redoviti član JAZU bio je od 1979., a od 1985. do smrti voditelj Zavoda za književnost i teatrologiju. 23. veljače 23. veljače 2012. u Zagrebu je umro hrvatski skladatelj akademik Marko Ruždjak. Rodio se u Zagrebu 9. srpnja 1946. Na Muzičkoj akademiji u Zagrebu diplomirao je klarinet 1968. i kompoziciju 1972. te se usavršavao u Parizu i Kölnu. Radio je u Koncertnoj direkciji Zagreb (1969.–1973.) i Muzičkom informativnom centru (1974.–1976), a od 1979. kao nastavnik na Muzičkoj akademiji u Zagrebu. Kao skladatelja odlikovao ga je specifičan odnos prema glazbenoj tradiciji, pri čemu je uočljivo poimanje novog ili suvremenog kao transformacije ili svojevrsnog nastavka tradicije te arhaičnost koja se pretapa u suvremeno. Skladao je solističku zborsku, komornu, vokalno-instrumentalnu i orkestralnu glazbu. Redoviti član HAZU bio je od 2008., a od 2006. član suradnik. 22. veljače 22. veljače 1941. u Zagrebu je umro hrvatski filozof i pjesnik Đuro Arnold. Rodio se u Ivancu 24. ožujka 1853. Filozofiju je diplomirao na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i 1880. doktorirao kao prvi doktor filozofije Sveučilišta u Zagrebu. Usavršavao se Göttingenu, Berlinu i Parizu. Od 1894. do 1923. na Filozofskom fakultetu je predavao psihologiju, psihologiju spoznaje, psihologiju čuvstava i volje, uvod u filozofiju, osnovne probleme metafizike i pedagogiju. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1899. do 1900., a od 1902. do 1909. predsjednik Matice hrvatske. Kao filozof izgradio je kršćanski shvaćen spiritualistički nazor na svijet i život, a u pjesništvu je, nasuprot modernistima, bio tradicionalist u temama i u izrazu. Redoviti član JAZU bio je od 1899., a dopisni od 1891. 21. veljače 21. veljače 1972. u Albanu Laziale kraj Rima umro je francuski orijentalist i kardinal Eugène Tisserant. Rodio je u Nancyju u Francuskoj 24. ožujka 1884. Za svećenika je zaređen 1907., a 1908. u Parizu je diplomirao stare semitske jezike. Od 1908. djelovao je u Rimu kao profesor na Apolinarskom institutu i u Vatikanskoj knjižnici. Imenovan je kardinalom 1936. Od 1936. do 1959. bio je tajnik Kongregacije za istočne crkve, od 1938. do 1946. predsjednik Papinske biblijske komisije, a od 1951. do 1967. pročelnik Kongregacije za obrede. Od 1951. do 1971. bio je i knjižničar i arhivist Svete Rimske Crkve, a od 1951. do 1972. i dekan Kardinalskog kolegija. Obradio je i objavio brojne značajne tekstove na orijentalnim jezicima. Od 1968. bio je dopisni član JAZU. 20. veljače 20. veljače 1987. u Zagrebu je umro hrvatski skladatelj Ivan Brkanović. Rodio se u Škaljarima u Boki kotorskoj 27. prosinca 1906. Diplomirao je kompoziciju na Muzičkoj akademiji u Zagrebu 1935. Djelovao je kao nastavnik glazbeno-teoretskih predmeta na srednjim školama u Zagrebu, od 1951. do 1954. bio je operni dramaturg HNK, od 1954. do 1957. direktor Zagrebačke filharmonije, a od 1957. do 1961. predavao je kompoziciju na Muzičkoj akademiji u Sarajevu. Kao skladatelja karakterizira ga osebujan glazbeni jezik te izraziti smisao za dramatsko u instrumentalnom opusu, dok mu komorna djela imaju neobarokne značajke. Značajna djela su mu opera Ekvinocij i oratorij Stabat mater. Izvanredni član JAZU bio je od 1983. 19. veljače 19. veljače 1826. u Slavonskom Brodu se rodio hrvatski povjesničar Matija Mesić. Diplomirao je teologiju u Beču 1848. i 1849 bio zaređen za svećenika, a od 1851. do 1853. studirao je povijest i zemljopis u Beču i Pragu. Od 1854. bio je profesor na Pravoslovnoj akademiji, a od 1874. redoviti profesor hrvatske povijesti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu kojem je bio prvi rektor od 1874. do 1876. Najviše je istraživao razdoblje hrvatske povijesti od 1490. do 1526. koje je prvi kritički i sustavno obradio, a izdavao je i izvornu povijesnu građu. Bio je zastupnik Hrvatskoga sabora (1861., 1875.–1878.) te predsjednik Matice ilirske (1872.–1874). Redoviti član JAZU bio je od 1867. Umro je u Zagrebu 6. prosinca 1878. 18. veljače 18. veljače 1938. u Zagrebu se rodio hrvatski teatrolog akademik Nikola Batušić. Diplomirao je romanistiku 1961. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1963. do 2004. predavao je povijest drame i kazališta na Akademiji dramske umjetnosti. Bavio se kazališnom kritikom te istraživanjem hrvatske dramske i kazališne baštine. Uz povijesne preglede, dramaturške analize i teorijsko-metodološke rasprave, objavio i radove iz povijesti inscenatorskih načela u hrvatskoj kazališnoj umjetnosti. Neka od glavnih djela su mu Hrvatska kazališna kritika, Povijest hrvatskoga kazališta, Hrvatska drama 19. stoljeća te Gavella: književnost i kazalište. Redoviti član HAZU bio je od 1994., a od 1983. član suradnik. Umro je u Zagrebu 22. siječnja 2010. 17. veljače 17. veljače 1831. Srednjoj Beloj u Sloveniji rodio se slovensko-hrvatski jezikoslovac, folklorist i književnik Matija Valjavec. Diplomirao je klasičnu filologiju i slavistiku 1855. u Beču, od 1854. bio je srednjoškolski profesor u Varaždinu, a od 1876. do 1891. u Zagrebu. Komparativne studije o akcentu u slovenskom jeziku i kajkavskom dijalektu hrvatskog jezika tiskane su mu u 26 knjiga. Osim gramatičkog, leksikografskog i književnopovijesnog rada bavio se i skupljanjem folklorističke slovenske i hrvatske građe. Na slovenskom je pisao pjesme i pripovijesti, stilski na razmeđu romantizma i realizma. Redoviti član JAZU bio je od 1879., od 1875. dopisni član, od 1893. do 1894. književni tajnik, a od 1893. do 1897. knjižničar JAZU. Umro je u Zagrebu 15. ožujka 1897. 16. veljače 16. veljače 1928. u Pagu se rodio hrvatski anglist, amerikanist, leksikograf, diplomat i političar akademik Željko Bujas. Diplomirao je 1952. engleski jezik i književnost i ruski na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1954. do 1992. na Odsjeku za anglistiku. Objavio je Veliki englesko-hrvatski rječnik i Veliki hrvatsko-engleski rječnik (1999). Bavio se kontrastivnom analizom engleskog i hrvatskog, a posebno se bavio specifičnostima američkog engleskog u odnosu na britanski. Organizirao je poslijediplomski studij amerikanistike. Od 1993. do 1995. bio je prvi hrvatski veleposlanik u Velikoj Britaniji, a od 1995. do smrti saborski zastupnik. Redoviti član HAZU bio je od 1990., od 1988. izvanredni član, a od 1977. član suradnik. Umro je u Zagrebu 16. ožujka 1999. 14. veljače 14. veljače 2011. u Zagrebu je umro hrvatski mineralog kristalograf akademik Stjepan Šćavničar. Rodio se 31. listopada 1923. u Štrigovi. Diplomirao je 1951. mineraloško-kemijski smjer na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1951. do 1994. Pretežno se bavio analizom kristalnih struktura, proučavanjem geneze i stabilnosti pojedinih minerala i kompleksnih mineralnih asocijacija te uvjeta faznih transformacija. Sudjelovao je u rješavanju praktičnih pitanja važnih u materijalnoj proizvodnji kao što su fazni sastav tala, stijena, ruda, mineralnih sirovina, troske te industrijskih proizvoda. Prvi je u svijetu sintetizirao kristal berila hidrotermalnim putem. Redoviti član HAZU bio je od 1990., a izvanredni od 1973. 13. veljače 13. veljače 1931. u Banja Luci se rodio hrvatski povjesničar umjetnosti Radovan Ivančević. Diplomirao je povijest umjetnosti 1955. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1956. do 2001. predavao ikonografiju i renesansnu umjetnost. Na Arhitektonskom fakultetu predavao je dizajn i vizualne komunikacije, te vizualnu kulturu na Akademiji dramskih umjetnosti. Istraživao je hrvatsku srednjovjekovnu i renesansnu umjetnost, modernu arhitekturu, ikonologiju i teorijske probleme interpretacije likovne umjetnosti. Autor je brojnih monografija, niza dokumentarnih i televizijskih filmova te emisija za školsku televiziju o hrvatskoj likovnoj baštini. Član suradnik HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 17. siječnja 2004. 12. veljače 12. veljače 1984. u Zagrebu je umro hrvatski fizikalni kemičar akademik Miroslav Karšulin. Rodio se u Przemyślu u Poljskoj 4. travnja 1904. Diplomirao je kemijsko inženjerstvo 1928. na Tehničkome fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1932. do 1977. (od 1957. na Tehnološkom fakultetu). Bavio se elektrokemijom, korozijom i zaštitom materijala, silikatima i boksitom. Suosnivač je Prehrambeno-biotehnološkoga fakulteta u Zagrebu, Metalurškog fakulteta u Sisku, Kemijsko-tehnološkog fakulteta u Splitu, Instituta za kemiju i tehnologiju silikata JAZU te Zavoda za zaštitu materijala od korozije i za desalinaciju JAZU u Dubrovniku. Redoviti član JAZU bio je od 1952., od 1948. dopisni član, a od 1961. do 1972. bio je glavni tajnik. 11. veljače 11. veljače 1922. u Blatu na Korčuli rodio se hrvatski liječnik otorinolaringolog akademik Ivo Padovan. Diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu 1947., te od 1952. do 1988. radio u Klinici za otorinolaringologiju i cervikofacijalnu kirurgiju Kliničke bolnice Sestre milosrdnice. Od 1968. do 1987. bio je i redoviti profesor Medicinskog fakulteta. Bio je osnivač (1966.) i dugogodišnji predsjednik Hrvatske lige za borbu protiv raka te utemeljitelj Klinike za tumore u Zagrebu (1968.). Posebno se bavio rehabilitacijom sluha i govora, rekonstrukcijskom kirurgijom i onkologijom glave i vrata. Redoviti član HAZU bio je od 1983, a od 1977. izvanredni. Od 1998. do 2003. bio je predsjednik HAZU, a potpredsjednik od 1991. do 1997. Umro je u Zagrebu 19. prosinca 2010. 10. veljače 10. veljače 1907. u Trstu se rodio hrvatski književnik i slikar Drago Ivanišević. Francuski jezik i komparativnu književnost diplomirao je 1930. Beogradu, a doktorirao 1931. u Padovi. Od 1933. do 1939. radio je kao gimnazijski profesor u Zagrebu i Karlovcu, a zatim je do 1941. bio dramaturg HNK u Zagrebu i upravitelj Glumačke škole. Od 1944. do 1945. bio je upravitelj Centralne kazališne družine ZAVNOH-a, a zatim do 1949. ravnatelj Zemaljske glumačke škole u Zagrebu te do 1960. profesor na Akademiji za kazališnu umjetnost. Pisao je poeziju i drame, a kao slikar stvarao je pod utjecajem nadrealizma, kubizma i art bruta. Prevodio je s francuskog, španjolskog i talijanskog. Dopisni član JAZU bio je od 1977. Umro je u Zagrebu 1. lipnja 1981. 9. veljače 9. veljače 1894. u Koprivnici se rodio hrvatski filozof Pavao Vuk-Pavlović. Diplomirao je filozofiju u Leipzigu 1921., od 1922. predavao je u Zagrebu na gimnaziji, potom na Visokoj pedagoškoj školi, a od 1929. do 1941. te od 1945. do 1947. na Filozofskom fakultetu. Do 1951. radio je u Sveučilišnoj knjižnici, a od 1958. do 1971. kao profesor estetike i etike na Sveučilištu u Skoplju. Zastupao je kritičko-idealističku teoriju spoznaje polazeći od doživljaja kao temeljne filozofske kategorije. Svodio je spoznajnu teoriju na psihologiju i teoriju predmeta, objašnjavajući protuslovlja filozofijske misli različitošću filozofijskog “pradoživljaja”. Pisao je i o pitanjima estetike, etike, pedagogije. Dopisni član JAZU bio je od 1928. do 1941. Umro je u Zagrebu 13. studenog 1976. 8. veljače 8. veljače 1834. u Tobolsku se rodio ruski kemičar Dmitrij Ivanovič Mendeljejev. Diplomirao je 1855. na Glavnom pedagoškom institutu u Sankt Peterburgu te bio profesor tehnologije i opće kemije na tamošnjem sveučilištu. Bavio se mnogim granama kemije i svojim radovima znatno pridonio razvoju ruske kemijske industrije i metalurgije. Istraživanjem fizikalnih svojstava plinova i kapljevina došao je do pojma kritične temperature, a najveći doprinos vezan je uz izradu periodnog sustava kemijskih elemenata koje je poredao po rastućim relativnim atomskim masama i u tablici im dao mjesta koja im prirodno pripadaju na temelju periodičnosti njihovih svojstava. Od 1882. bio je počasni član JAZU. Umro je u Sankt Peterburgu 2. veljače 1907. 7. veljače 7. veljače 2002. u Zagrebu je umro hrvatski geolog akademik Velimir Kranjec. Rodio se u Gornjem Šarampovu kraj Ivanić Grada, 17. lipnja 1930. Diplomirao je rudarsku geologiju na Tehničkom fakultetu u Zagrebu 1955. gdje je od iste godine i predavao, a od 1965. do 1998. na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu. Bavio se geologijom nafte i ugljena, dubinskim geološkim kartiranjem, strukturnom geologijom i neotektonikom. Autor je knjige Geologija tuzlanskoga područja (1969.) i suautor knjige Zemlja (1976.). Bio je predsjednik Hrvatskog geološkog društva od 1972. do 1974. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1986. izvanredni, a od 1975. član suradnik. Od 1985. do 1989. bio je predsjednik Znanstvenog vijeća za naftu. 6. veljače 6. veljače 1920. u Supetru na Braču rodio se hrvatski fiziolog i imunolog akademik Nikša Alegretti. Diplomirao je medicinu 1943. u Zagrebu te od 1954. bio predstojnik Zavoda za fiziologiju Medicinskog fakulteta. Od 1966. bio je i pročelnik Odjela za biologiju Instituta Ruđer Bošković i Biološkog instituta u Rovinju (poslije Centra za istraživanje mora). Bavio se koloidnom kemijom bjelančevina i enzimima koji djeluju u biološkim oksidacijama, djelovanjem endokrinih žlijezda na različite metaboličke funkcije, te ulogom imunološkog sustava, osobito reakcijom organizma na tumore. Proučavao je učinke zračenja i dao tumačenje radijacijskog sindroma. Redoviti član JAZU bio je od 1973., a dopisni od 1963. Umro je u Zagrebu 26. listopada 1982. 5. veljače 5. veljače 2012. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt akademik Ante Vulin. Rodio se u Pagu 12. srpnja 1932. Arhitekturu je diplomirao 1959. na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1971. do 2002. Projektirao je više javnih i stambenih objekata u Šibeniku (robnu kuću i stambeno-poslovnu zgradu, stambeni sklop Šubićevac i srednju školu) u kojima uspješno spaja suvremenu arhitekturu i lokalne specifičnost. U Zagrebu je izveo kompleks isusovačke crkve na Jordanovcu, a sa suradnicima knjižnicu Filozofskog fakulteta. Autor je i suautor rekonstrukcija i adaptacija Muzeja grada Šibenika i Muzeja grada Zagreba te Knjižnice HAZU. Redoviti je član HAZU bio od 1991., od 1986. izvanredni član, a od 1977. član suradnik. 4. veljače 4. veljače 1815. u Osijeku se rodio đakovački i srijemski biskup Josip Juraj Strossmayer. Diplomirao je teologiju u Pešti 1838. i bio zaređen za svećenika. Od 1842. do 1847. bio je profesor u sjemeništu u Đakovu, zatim do 1849. dvorski kapelan u Beču, a 1850. ustoličen je za biskupa. Od 1860. do 1873. aktivno se bavio politikom kao vođa Narodne stranke i saborski zastupnik. Na njegov prijedlog Hrvatski sabor je 1861. osnovao Jugoslavensku akademiju znanosti i umjetnosti kojoj je od 1866. bio pokrovitelj, a 1884. darovao joj je svoju galeriju slika. Pomagao je brojne kulturne i prosvjetne institucije, projekte i pojedince. Zaslužan je za osnutak modernog Sveučilišta u Zagrebu 1874. i gradnju katedrale u Đakovu 1882. Umro je u Đakovu 8. travnja 1905. 3. veljače 3. veljače 1956. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac i utemeljitelj hrvatske romanistike akademik Petar Skok. Rodio se u Jurkovom Selu na Žumberku 1. ožujka 1881. Romansku lingvistiku, indoeuropeistiku i germanistiku diplomirao je u Beču 1904., a od 1912. do 1952. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i organizirao rad Romanskog seminara. Najviše se bavio balkanskim latinitetom, proučavanjem romanskih relikata u hrvatskom i u drugim južnoslavenskim jezicima, kao i balkanskim jezicima te vezama Slavena i drugih naroda. Proučavao je i tekstove starije hrvatske književnosti te hrvatske govore, a od 1948. do 1956. radio je na Etimologijskom rječniku hrvatskoga ili srpskoga jezika objavljenom 1971. Redoviti član JAZU bio je od 1947. 2. veljače 2. veljače 1963. u Puerto Vallarti u Meksiku umro je hrvatski slikar Maksimilijan Vanka. Rodio se u Zagrebu 11. svibnja 1889. Od 1908. do 1911. pohađao je Privremenu višu školu za umjetnost i umjetni obrt u Zagrebu, a od 1911. do 1914. Kraljevsku akademiju lijepih umjetnosti u Bruxellesu. Od 1920. do 1934. predavao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, a od 1935. živio je u SAD-u. Slikao je velike kompozicije naglašene stilizacije s motivima iz narodnog života i prizorima iz Biblije. Inspiraciju za odjeću, crkvene i narodne običaje, najčešće je pronalazio u Hrvatskom zagorju. Istim je motivima oslikao crkvu sv. Nikole u Millvaleu kraj Pittsburgha (1937.). Izradio je scenografiju i kostime za balet Krešimira Baranovića Licitarsko srce (1924.). Dopisni član JAZU bio je od 1929. 1. veljače 1. veljače 1860. u Dubrovniku se rodio hrvatski filolog Milan Rešetar. Diplomirao je slavistiku i klasičnu filologiju u Grazu 1882. i radio kao srednjoškolski profesor u Kopru, Zadru i Splitu. Od 1891. bio je urednik hrvatskog izdanja Lista državnih zakona u Beču, a od 1894. suradnik u Balkanskoj komisiji Bečke akademije. Predavao je slavistiku na Sveučilištu u Beču od 1904. do 1919., a zatim, do 1928. bio profesor u Zagrebu na Filozofskom fakultetu. Svojim istraživanjima granica i glavnih obilježja čakavštine i štokavštine udario je temelje hrvatskoj dijalektologiji. Objavio je mnoge stare rukopise i književna djela, osobito dubrovačka, kao i radove o povijesti, kulturi, jeziku i književnosti Dubrovnika. Redoviti član JAZU bio je od 1924. Umro je u Firenci 14. siječnja 1942. 31. siječnja 31. siječnja 1928. u Strumici se rodio hrvatski kipar akademik Dušan Džamonja. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1951. kod Antuna Augustinčića i do 1953. bio suradnik Majstorske radionice Frane Kršinića. Sklon tehničkim i oblikovnim eksperimentima primjenjivao je novu kiparsku građu (željezo, staklo, žica, crni beton) i rabio neklasične postupke obradbe. Skulpture je kovao, zavarivao ili gradio povezivanjem različitih materijala gradeći slobodne prostorne konstrukcije izvanredne geometrijske čistoće i organske vitalnosti. Autor je spomenika u Slavonskom Brodu (1951.), Malom Lošinju (1955.), Zagrebu (1960.), Podgariću (1967.) i na Kozari (1973.). Redoviti član HAZU bio je od 2004. Umro je u Zagrebu 14. siječnja 2009. 30. siječnja 30. siječnja 1959. u Zagrebu je umro hrvatski skladatelj Josip Hatze. Rodio se u Splitu 21. ožujka 1879. Diplomirao je 1902. na Konzervatoriju u Pesaru u klasi Pietra Mascagnija. Djelovao je u Splitu kao zborovođa pjevačkih društava Zvonimir (1906.–1914.) i Guslar (1919.–1929.) te kao nastavnik Srednje tehničke škole (uz prekide 1910.–1947.). Tijekom zbjega u El Shattu osnovao je i vodio veliki mješoviti zbor s kojim je u 17 mjeseci izbjeglištva održao više od 150 koncerata. Opus mu se sastoji od šezdesetak solo pjesama, dvije opere i dva zborska djela, u znaku vokalne izražajnosti s težištem na melodiji na tradiciji talijanskog belcanta. Uz operu Adel i Mara (1932.) autor je jedine hrvatske verističke opere Povratak (1911.). Dopisni član JAZU bio je od 1954. 29. siječnja 29. siječnja 2009. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac Ivo Škarić. Rodio se u Postirama na Braču 19. travnja 1933. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je 1958. jugoslavistiku i francuski, a od 1960. do 2003. predavao je na Odsjeku za fonetiku. Kao vodeći hrvatski fonetičar predavao je na diplomskim studijima fonetike, lingvistike, kazališne akademije, defektologije i novinarstva, te na mnogim poslijediplomskim studijima. Bio je glavni urednik časopisa Govor (1986.–2002.) i voditelj brojnih govorničkih škola. Objavio je oko 150 znanstvenih i stručnih radova, uglavnom iz fonetike, retorike i ortoepije, te sedam knjiga s područja fundamentalne fonetske znanosti i primijenjene fonetike. Član suradnik HAZU bio je od 1990. 28. siječnja 28. siječnja 2001. u Zagrebu je umro hrvatski književnik akademik Ranko Marinković. Rodio se u Visu 22. veljače 1913. Diplomirao je romanistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1935., a nakon 1945. radio je u Ministarstvu prosvjete NR Hrvatske, Nakladnom zavodu Hrvatske, od 1946. do 1950. bio je ravnatelj Drame HNK, a od 1950. do 1983. profesor na Akademiji dramske umjetnosti. Najznačajnija djela su mu drame Albatros (1939.) i Glorija (1955.), romani Kiklop (1965.), Zajednička kupka (1980), Never more (1993.), prozne zbirke Proze (1948), Ni braća ni rođaci (1949), Poniženje Sokrata (1959), Pod balkonima (1953), Karneval i druge pripovijetke (1964) te zbirka kritika i eseja Geste i grimase (1951.). Redoviti član HAZU bio je od 1983., a od 1981. izvanredni član. 27. siječnja 27. siječnja 1864. u Osijeku se rodio hrvatski slikar Bela Čikoš-Sesija. Diplomirao je na Umjetničkoj akademiji u Beču 1891., a 1903. s Mencijem Clementom Crnčićem osnovao u Zagrebu privatnu školu iz koje se 1921. razvila Akademija likovnih umjetnosti gdje je predavao do 1931. Karakterizira ga precizan i poetičan crtež, vjerno prikazivanje po modelu, uzorna tehnička vještina, majstorsko svladavanje perspektive i kompozicijskih zadataka te sklonost akademskim shemama. Teme njegova opusa vezane su ponajprije uz legende iz egipatske, grčke, rimske i kršćanske mitologije te uz klasična djela svjetske književnosti, no slikao je i realistične portrete uglednih suvremenika te pejzaže. Redoviti član JAZU bio je od 1919. Umro je u Zagrebu 11. veljače 1931. 26. siječnja 26. siječnja 1999. u Zagrebu je umro hrvatski pijanist i glazbeni pedagog akademik Jurica Murai. Rodio se u Varaždinu 26. ožujka 1927. Studirao je glasovir u Budimpešti, a diplomirao 1950. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu gdje je predavao od 1951. do 1999. Kao pijanist održao je više od 800 koncerata, a osim u Jugoslaviji i Hrvatskoj nastupao je i u Poljskoj, SSSR-u, Španjolskoj i Kanadi. Isticao se logičnošću fraze, jasnoćom artikulacije i tonskom profinjenošću. Smatra se jednim od najistaknutijih predstavnika tzv. zagrebačke pijanističke škole 20. stoljeća. Posebno se bavio redigiranjem i izvođenjem hrvatske glasovirske glazbe, a zaslužan je i za pokretanje Varaždinskih baroknih večeri. Redoviti član HAZU bio je od 1997. 25. siječnja 25. siječnja 1808. u Jindřichovu u Češkoj rodio se hrvatski prirodoslovac i liječnik Josip Kalasancije Schlosser. Završio je studij medicine u Beču, a u Hrvatsku je došao 1836. i radio kao liječnik u Našicama, Varaždinskim Toplicama, Križevcima i Zagrebu, a od 1864. do smrti kao praliječnik Trojedne kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Zaslužan je za unapređenje javnog zdravstva, a zbog istraživanja biljnog i životinjskog svijeta Hrvatske smatra se osnivačem znanstvene botanike u Hrvatskoj. S Ljudevitom Vukotinovićem 1869. je objavio fundamentalno djelo Flora Croatica. Od 1866. bio među prvim redovitim članovima JAZU i prvi predstojnik Matematičko-prirodoslovnog razreda. Umro je u Zagrebu 27. travnja 1882. 23. siječnja 23. siječnja 1961. u Dubrovniku je umro hrvatski književnik akademik Josip Kosor. Rodio se u Trbounju kraj Drniša 27. siječnja 1879. Radio je kao tipograf i pisar. Puno je putovao, živio i radio u mnogim gradovima i zemljama (Zagreb, Beograd, Berlin, Pariz, London, Moskva, Južna Amerika). U književnosti se javio pripovijetkama 1903. u kojima prevladava socijalna tematika i zanimanje za malog, običnog čovjeka, zbog čega su ga i prozvali “hrvatski Maksim Gorki”. Pisao je i romane (Rasap, Razvrat), no najpoznatiji je bio po svoje 22 drame koje su uspješno izvođene i u inozemstvu, a najpoznatija je Požar strasti iz 1910., kao i drame Pomirenje, Žena i Nepobjediva lađa. Bio je triput nominiran za Nobelovu nagradu. Redoviti član JAZU bio je od 1951. 23. siječnja 23. siječnja 1857. u Voloskom se rodio hrvatski geofizičar Andrija Mohorovičić. Diplomirao je matematiku i fiziku u Pragu 1879. te zatim radio kao profesor u Zagrebu i Osijeku te na Nautičkoj školi u Bakru. Od 1892. bio je upravitelj Meteorologijskog opservatorija u Zagrebu, a od 1893. do 1922. predavao je geofiziku i astronomiju na Filozofskom fakultetu. Proučavajući potrese 1910. je otkrio zakonitosti širenja potresnih valova, kao i plohe diskontinuiteta u Zemlji, što je najveće znanstveno otkriće do kojeg se došlo u Hrvatskoj. Ploha između Zemljine kore i plašta nazvana je Mohorovičićev diskontinuitet ili Moho, što je najveći dio planeta Zemlje nazvan po nekoj osobi. Redoviti član JAZU bio je od 1898., a od 1893. dopisni član. Umro je u Zagrebu 22. prosinca 1936. 22. siječnja 22. siječnja 2010. u Zagrebu je umro hrvatski teatrolog akademik Nikola Batušić. Rodio se u Zagrebu 18. veljače 1938. Diplomirao je romanistiku 1961. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1963. do 2004. predavao je povijest drame i kazališta na Akademiji dramske umjetnosti. Bavio se kazališnom kritikom te istraživanjem hrvatske dramske i kazališne baštine. Uz povijesne preglede, dramaturške analize i teorijsko-metodološke rasprave, objavio i radove iz povijesti inscenatorskih načela u hrvatskoj kazališnoj umjetnosti. Neka od glavnih djela su mu Hrvatska kazališna kritika, Povijest hrvatskoga kazališta, Hrvatska drama 19. stoljeća te Gavella: književnost i kazalište. Redoviti član HAZU bio je od 1994., a od 1983. član suradnik. 21. siječnja 21. siječnja 2000. u Zagrebu je umro hrvatski molekularni genetičar akademik Željko Trgovčević. Rodio se u Zagrebu 22. svibnja 1939. Diplomirao je Medicinskom fakultetu u Zagrebu 1963. i usavršavao se na Medicinskom fakultetu Sveučilišta Yale. Od 1964. djelovao je u Institutu Ruđer Bošković, a od 1963. predavao i molekularnu genetiku na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Istraživao razgradnju, popravak i replikaciju DNA u ozračenih bakterija. Služeći se složenim tehnikama, u kojima su enzimi za popravak ili replikaciju DNA bili proizvod bakterijskoga genoma, ili bili uneseni u bakterijsku stanicu preko plazmida ili bakteriofaga, otkrio je uloge rekombinacijskih proteina. Redoviti član HAZU bio je od 1992. 20. siječnja 20. siječnja 1992. u Zagrebu je umro hrvatski etnolog Milovan Gavazzi. Rodio se u Gospiću 18. ožujka 1895. Diplomirao je slavistiku u Pragu 1919. Od 1922. do 1927. bio je kustos u Etnografskom muzeju u Zagrebu, a od 1939. do 1941. ravnatelj. Utemeljio je studij etnologije u Hrvatskoj i od 1927. do 1965. bio profesor na Odsjeku za etnologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Postavio je temelje etnološkom znanstvenom radu u Hrvatskoj te odgojio mnoge naraštaje hrvatskih etnologa. Potaknuo je snimanje etnoloških filmova i etnološku kartografiju, proučavao folklornu glazbu i glazbala, komparativno istraživao pojave tradicijske kulture kod Hrvata i drugih naroda, kao i praslavensku etnografsku baštinu. Dopisni član JAZU bio je od 1952. do 1959. 18. siječnja 18. siječnja 1938. u Zagrebu se rodila hrvatska slikarica akademkinja Nives Kavurić-Kurtović. Diplomirala je 1962. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu na kojoj je predavala od 1983. do 2007. Od 1962. do 1967. bila je suradnica Majstorske radionice Krste Hegedušića. Slikala je figurativno nadrealne kompozicije, uglavnom antropomorfnih oblika i znakova, razvijajući pritom vlastiti stilski izraz prepoznatljiv po ekspresivnoj liniji i sprezi ljepote i deformacije. Djela joj karakterizira tragičnost i liričnost, sklonost paradoksu i crnom humoru, prikazivanje tjeskobnih vizija, slojevitosti i prožimanja duhovnog i tjelesnog, vanjskog i unutarnjeg svijeta. Redovita članica HAZU bila je od 2007. Umrla je u Zagrebu 30. listopada 2016. 17. siječnja 17. siječnja 1942. u Zagrebu je umro hrvatski matematičar i fizičar Vladimir Varićak. Rodio se u Švici kraj Otočca 26. ožujka 1865. Diplomirao je matematiku i fiziku 1888. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao matematiku do 1936., a od 1898. i na Šumarskoj akademiji. Bavio se teorijom ravninskih krivulja, teorijom funkcija, geometrijom Lobačevskoga, teorijom relativnosti, s naglaskom na geometrijsko tumačenje specijalne teorije relativnosti s pomoću geometrije Lobačevskoga, te istraživanjem života i rada Ruđera Boškovića dokazavši da je u svojim radovima predvidio teoriju relativnosti. Prvi je u teoriju relativnosti uveo pojam rapiditeta. Od 1921. do 1922. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Redoviti član JAZU bio je od 1904. 16. siječnja 16. siječnja 1962. u South Bendu u SAD-u umro je hrvatski kipar Ivan Meštrović. Rodio se 15. kolovoza 1883. u Vrpolju u Slavoniji, djetinjstvo je proveo u Otavicama kraj Drniša, a školovao se na Likovnoj akademiji u Beču. Bio je središnja osoba hrvatske likovne umjetnosti prve polovice 20. stoljeća, a bogatim opusom od preko 3000 djela stekao je svjetsku slavu. Njegovi javni spomenici pripadaju među simbole hrvatske kulture i nacionalnog identiteta. Bio je prvi rektor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu od 1923. do 1942. kad odlazi u emigraciju. Od 1947. živio je u SAD-u. Od 1919. bio je počasni, a od 1934. do 1941. i redoviti član JAZU. Njegov spomenik Josipa Jurja Strossmayera u Zagrebu nalazi se u Akademijinom logu. 15. siječnja 15. siječnja 1938. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac Tomislav Maretić. Rodio se u Virovitici 13. prosinca 1854. Diplomirao je 1878. klasičnu i slavensku filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1886. do 1914. predavao slavensku filologiju, a od 1919. do 1924. indoeuropeistiku. Zaslužan je za dosljedno kodificiranje novoštokavštine kao književnog jezika i za uvođenje fonološkog pravopisa. Glavno mu je djelo Gramatika i stilistika hrvatskoga ili srpskoga književnog jezika (1899.) koje je veći dio 20. stoljeća bilo temelj hrvatske jezične norme. Bio je i urednik Akademijinog Rječnika hrvatskoga ili srpskoga jezika. Na hrvatski je preveo Ilijadu i Odiseju. Redoviti član JAZU bio je od 1890., a od 1915. do 1918. i predsjednik. 14. siječnja 14. siječnja 1924. u Rijeci se rodio hrvatski bibličar i franjevac Bonaventura Duda. Teologiju je diplomirao na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu 1950. i iste godine bio zaređen za svećenika, a doktorirao je 1954. u Rimu. Od 1957. do 1993. predavao je na KBF-u u Zagrebu. Bio je glavni urednik hrvatskog prijevoda Biblije iz 1968., jedan od pokretača Glasa Koncila 1962. te širitelj misli Drugog vatikanskog koncila. S Jerkom Fućakom preveo je Novi zavjet i uredio hrvatski lekcionar (Red čitanja u 10 knjiga), a sudjelovao je i u prijevodu Rimskog misala i Časoslova. Objavio je više tisuća znanstvenih, stručnih i kulturnih priloga te više od 40 knjiga, a djelovao je i kao skladatelj. Dopisni član HAZU bio je od 2010. Umro je u Varaždinu 3. kolovoza 2017. 13. siječnja 13. siječnja 1813. u Zagrebu se rodio hrvatski političar, književnik i prirodoslovac Ljudevit Vukotinović. Pravo je diplomirao u Požunu 1836. Kao zastupnik Hrvatskoga sabora od 1847. zaslužan je za proglašenje hrvatskog jezika službenim. Za revolucije 1848.–1849. bio je vrhovni zapovjednik četa u Križevačkoj županiji, zatim je do 1854. bio predsjednik Zemaljskoga suda u Križevcima, a od 1861. do 1867. veliki župan Križevačke županije. Autor je značajnog spisa Ilirizam i kroatizam (1842.), pisao je pjesme i pripovijetke, a s Josipom Schlosserom istraživao je hrvatsku floru i objavio važna botanička djela, među kojima i Flora Croatica (1869.). Bavio se i mineralogijom i geologijom. Redoviti član JAZU bio je od 1867. Umro je u Zagrebu 17. ožujka 1893. 12. siječnja 12. siječnja 1902. u Zagrebu se rodio hrvatski inženjer strojarstva Fran Bošnjaković. Diplomirao je strojarstvo na Tehničkoj visokoj školi u Dresdenu 1925., a od 1926. predavao na Tehničkom fakultetu u Zagrebu. Od 1928. do 1933. predavao je na Tehničkoj visokoj školi u Dresdenu, zatim na Tehničkom fakultetu u Beogradu do 1936. te ponovno u Zagrebu. Od 1953. predavao je na Tehničkoj visokoj školi u Braunschweigu, a od 1961. do 1968. na Visokoj tehničkoj školi u u Stuttgartu gdje je osnovao Institut za termodinamiku zrakoplovstva i svemirskih letova. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1951. do 1952. Bavio se tehničkom termodinamikom. Bio je dopisni član JAZU od 1940. do 1941. te dopisni član HAZU od 1992. Umro je u Stuttgartu 1. listopada 1993. 11. siječnja 11. siječnja 1895. u Hrvatskoj Kostajnici se rodio hrvatski genetičar Milislav Demerec. Školovao se na Višemu gospodarskom učilištu u Križevcima, Poljoprivrednom fakultetu u Grignonu i Sveučilištu Cornell u SAD-u gdje je doktorirao 1923. Od 1942. do 1960. bio je ravnatelj Instituta za genetiku u Cold Spring Harboru gdje je organizirao simpozije iz kvantitativne biologije i radio na razvoju informacijskih sustava u genetskim istraživanjima. Otkrio je mutabilne gene, uzgojio mutante plijesni roda Penicillium, koji su davali višestruku količinu penicilina od normalnih plijesni, čime je proizvodnja penicilina višestruko povećana. Postavio je hipotezu o nastanku otpornosti na antibiotike u bakterija. Dopisni član JAZU bio je od 1930. Umro je u New Yorku 12. travnja 1966. 10. siječnja 10. siječnja 1902. u Požegi se rodio hrvatski pjesnik akademik Dobriša Cesarić. Studirao je filozofiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1924. do 1945. radio je kao lektor, a zatim do 1958. kao urednik u Nakladnom zavodu Hrvatske. Pisao je pjesme, kritičko-memoarsku prozu i objavljivao prepjeve s njemačkog, ruskog, bugarskog i slovenskog. Od 165 pjesama njih 127 objavio je za života u 15 zbirki. Lirika mu je bliska romantičarima i modernistima, a pjesme pisane vezanim stihom odaju dojam spontanosti, lakoće i jednostavnosti, uz narativnost i nenametljivu misaonost. Motivi njegovih pjesama vezani su prirodu, grad, kao i teme života, smrti i prolaznosti. Redoviti član JAZU bio od 1951. Umro je u Zagrebu 18. prosinca 1980. 19. siječnja 19. siječnja 1876. u Vrlici se rodio hrvatski književnik Milan Begović. Diplomirao je romanistiku u Beču 1903., od 1909. radio kao dramaturg u Hamburgu, a zatim do 1915. u Beču. Od 1920. predavao je na Glumačkoj školi u Zagrebu, od 1927. do 1929. bio ravnatelj Drame HNK, a zatim je do 1932. predavao na gimnaziji. Jedan je od najznačajnijih pisaca hrvatske moderne. Karijeru je započeo kao pjesnik, a najznačajniji je bio kao dramatičar, posvećen posebno temama ljubavnih odnosa i lika žene. Najpoznatije drame su mu Pustolov pred vratima i Bez trećega, a najpoznatiji roman Giga Barićeva. Napisao je i libreto za operu Ero s onoga svijeta Jakova Gotovca. Dopisni član JAZU bio je od 1936. do 1941. Umro je u Zagrebu 13. svibnja 1948. 9. siječnja 9. siječnja 1924. u Krapini se rodio hrvatski povjesničar biomedicinskih znanosti Mirko Dražen Grmek. Medicinu je diplomirao u Zagrebu 1951., 1953. osnovao je Odsjek za povijest medicine JAZU, a 1960. Institut za povijest prirodnih, matematičkih i medicinskih znanosti. Predavao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu od 1954. do 1963. kada seli u Pariz i do 1973. djeluje u Nacionalnom centru za znanstvena istraživanja, a zatim je do 1973. bio voditelj studija za povijest znanosti i sveučilišni profesor na Sorboni. Istraživao je povijest hrvatske medicine i doprinos hrvatskih liječnika svjetskoj medicinskoj baštini, kao i utjecaj bolesti na razvoj civilizacije, stekavši svjetski ugled. Dopisni član HAZU bio je od 1966. Umro je u Parizu 6. ožujka 2000. 8. siječnja 8. siječnja 2021. u Medulinu je umro hrvatski jezikoslovac, romanist i leksikograf akademik Goran Filipi. Rodio se u Zadru 18. siječnja 1954. Diplomirao je talijanski i engleski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zadru 1979. Od 1985. do 2019. predavao je na Katedri za talijanski jezik Filozofskog fakulteta u Puli, kao i na fakultetima u Ljubljani, Kopru i Udinama. Bavio se ponajprije proučavanjem romanskih idioma na tlu Hrvatske, posebno Istre (istromletački, istriotski, istrorumunjski) te romansko-slavenskim jezičnim dodirima i prožimanjima, posebno u Dalmaciji, Istri i Julijskoj krajini. Objavio je više jezičnih atlasa istre, a bio je suautor prvog hrvatsko-rumunjskog rječnika 2001. Redoviti član HAZU bio je od 2012., a član suradnik od 2008. 7. siječnja 7. siječnja 1970. u Zagrebu je umro akademik Svetislav Stančić, hrvatski glasovirski pedagog, pijanist i skladatelj. Rodio se u Zagrebu 7. srpnja 1895. Kompoziciju i glasovir diplomirao je u Berlinu 1922. Po povratku u Zagreb 1922. djelovao je do 1927. kao pijanist i skladatelj, a do 1965. kao profesor Muzičke akademije, odgojivši stotinjak pijanista (Melita Lorković, Ivo Maček, Branka Musulin, Ladislav Šaban, Jurica Murai, Stjepan Radić, Ranko Filjak, Pavica Gvozdić, Vladimir Krpan…). Stvorio je nove visoke standarde u hrvatskoj glasovirskoj pedagogiji i podigao hrvatski pijanizam na profesionalnu razinu, temeljenu na stručnosti i svjetski priznatim kriterijima pa je stvoren i naziv Zagrebačka pijanistička škola. Redoviti član JAZU bio je od 1954. 6. siječnja 6. siječnja 1968. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik akademik Drago Perović. Rodio se u Gorici kraj Trebinja 20. rujna 1888. Medicinu je diplomirao u Beču 1913. i radio kao asistent u tamošnjem Anatomskom institutu. Njegovim predavanjem O smjeru nastavnog i znanstvenog rada u anatomiji započeo je 1918. rad Medicinskog fakulteta u Zagrebu gdje je bio profesor anatomije do 1961. Uredio je Anatomski zavod s muzejom u kojem se nalazi najvrjednija osteološka zbirka rastavljenih lubanja od fetalne dobi do 28. godine života, jedinstvena u svijetu. Bavio se istraživanjem unutarnjeg uha, nosne šupljine i paranazalnih sinusa, a obogatio je i hrvatsko anatomsko nazivlje. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1925. do 1926. Redoviti član JAZU bio je od 1948. 4. siječnja 4. siječnja 2004. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac Valentin Putanec. Rodio se u Krašiću 2. listopada 1917. Diplomirao je romanistiku i južnoslavenske filologije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1941., od 1942. do 1945. radio je u Hrvatskom bibliografskom zavodu, a od 1947. do 1987. u Institutu za hrvatski jezik i jezikoslovlje. Bavio se onomastičkim i etimološkim istraživanjima, proučavao je hrvatske romanizme, francusko-hrvatske veze te povijest hrvatske leksikografije. Autor je velikog Francusko-hrvatskog rječnika (1957., 2003), a priredio je za tisak nedovršeni Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskog jezika (I–IV, 1971.–1974.) Petra Skoka. Bio je urednik Leksika prezimena SR Hrvatske iz 1976. Član suradnik HAZU bio je od 1977. 3. siječnja 3. siječnja 1900. u Zagrebu se rodio hrvatski biolog akademik Zdravko Lorković. Prirodoslovlje i zemljopis diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1924. Od 1943. bio je u Zagrebu profesor biologije na Veterinarskom, a od 1951. do 1970. na Medicinskom fakultetu. Bio je i profesor genetike na Prirodoslovno-matematičkom te profesor poljoprivredne i šumarske entomologije i zoologije na Poljoprivredno-šumarskom fakultetu. Proučavao je jezgru stanice i kromosome u njoj, a istraživanja je provodio na leptirima skupivši oko 50.000 primjeraka. Po njemu su prozvane četiri živuće svojte leptira i jedna fosilna vrsta, te jedna vrsta i jedan rod kornjaša. Redoviti član HAZU bio je od 1965., a od 1959. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 11. studenog 1998. 2. siječnja 2. siječnja 2003. u Zagrebu je umro hrvatski slikar Slavko Šohaj. Rodio se u Zagrebu 8. lipnja 1908. Diplomirao je 1931. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu i usavršavao se u Parizu. Bio je likovni suradnik Arheološkog muzeja u Zagrebu od 1935. do 1965. Ostvario je djela uravnoteženih ritmova i osebujna kolorističkog bogatstva. Autor je autoportreta i portreta, aktova, veduta (osobito Cavtata, Dubrovnika i Hvara), mrtvih priroda i figuralnih prizora smještenih u krajolik. Posebnu skupinu njegovih djela čine crteži u boji, akvareli i gvaševi naglašene dekorativnosti, na kojima se često uočava spontana improvizacija. Dopisni član HAZU bio je od 1977. Svoja 142 crteža darovao je Kabinetu grafike HAZU. 1. siječnja 1. siječnja 1982. u Zagrebu je umro hrvatski kipar akademik Frano Kršinić. Rodio se u Lumbardi na Korčuli 24. srpnja 1897. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Pragu 1921. Od 1924. do 1967. bio je profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Prekinuo je tradiciju akademskog realizma i nacionalne romantike u hrvatskom kiparstvu i izgradio vlastiti izraz blizak klasici i duhu mediteranske tradicije. Najviše domete postigao je u lirskim ženskim aktovima i figuralnim kompozicijama. U kamenu i bronci izveo je mnogobrojne reprezentativne spomenike (Frane Bulić, Eugen Kumičić, Julije Klović i Taoci u Zagrebu, Nikola Tesla u Gospiću, Beogradu i na Nijagari), portrete, autoportrete, poprsja i reljefe. Redoviti član JAZU bio je od 1948. 30. prosinca 30. prosinca 1902. u Puli se rodio hrvatski slikar Antun Motika. Diplomirao je slikarstvo na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1926., a od 1929. do 1940. bio je profesor likovnog odgoja u Mostaru. Od 1941. do 1961. predavao je u Školi primijenjene umjetnosti u Zagrebu. Slikao je pod utjecajem postimpresionističkog impresionizma nabačenim potezima kista, što je dolazilo do izražaja u brojnim interijerima, portretima, erotskim prizorima, gradskim vedutama i krajolicima. Najčešće je stvarao tehnikom akvarela ili gvaša, a radio je i staklene skulpture. Njegova izložba Arhajski nadrealizam (1952.) smatra se najsmionijim odbacivanjem dogmatskih okvira socijalističkog realizma. Dopisni član JAZU bio je od 1975. Umro je u Zagrebu 13. veljače 1992. 30. prosinca 30. prosinca 2014. u Zagrebu je umro hrvatski geolog akademik Ivan Jurković. Rodio se u Ogulinu 27. ožujka 1917. Diplomirao je kemiju na Tehničkom fakultetu u Zagrebu 1939., a 1942. geologiju na Filozofskom fakultetu. Od 1939. do 1987. predavao je na Tehničkom, odnosno Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu. Od 1979. do 1982. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Obavio je sistematizaciju svih poznatih rudarskih ležišta u Hrvatskoj na osnovu teorije o geološkoj evoluciji Zemlje, a istraživao je i boksitna i gipsna ležišta na području tadašnje Jugoslavije te vodio geološka istraživanja u više zemalja Afrike, Azije i Južne Amerike. Redoviti član HAZU bio je od 1969., a dopisni od 1963. Od 1969. do 1977. bio je prvi predsjednik Znanstvenog savjeta za naftu. 29. prosinca 29. prosinca 2003. u Zagrebu je umro hrvatski književni povjesničar akademik Ivo Frangeš. Rodio se u Trstu 15. travnja 1920. Diplomirao je talijanski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1946. predavao na Katedri za talijanistiku, a od 1956. do 1985. na Katedri za noviju hrvatsku književnost. Od 1953. do 1956. bio je lektor hrvatskog jezika u Firenci i profesor hrvatske kulturne povijesti. Od 1970. do 1972. bio predsjednik Društva književnika Hrvatske i Saveza književnika Jugoslavije. U hrvatsku književnu historiografiju unio je nove poglede. Njegova Povijest hrvatske književnosti iz 1987. prvi je suvremeni cjeloviti pregled povijesti hrvatske književnosti. Redoviti član HAZU bio je od 1968., a od 1960. izvanredni član. 27. prosinca 27. prosinca 1910. u Splitu se rodio hrvatski psiholog akademik Zoran Bujas. Psihologiju je diplomirao 1932. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1933. do 1936. studirao je u Parizu. Od 1936. radio je kao psiholog u Institutu za profesionalnu orijentaciju u Zagrebu, od 1940. predavao je na Višoj pedagoškoj školi, a od 1948. do 1981. bio je profesor na Filozofskom fakultetu. Od 1956. do 1958. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Značajna su mu istraživanja na području osjetne psihofiziologije i psihofizike, dokimologije, psihofiziologije rada i profesionalne orijentacije. Bio je autor brojnih testova inteligencije. Redoviti član HAZU bio je od 1968., od 1960. izvanredni, a od 1989. do 1991. bio je potpredsjednik. Umro je u Zagrebu 11. siječnja 2004. 27. prosinca 27. prosinca 2018. u Splitu je umro hrvatski pjesnik i novinar akademik Jakša Fiamengo. Rodio se u Komiži 26. studenog 1946. Diplomirao je na Pedagoškoj akademiji u Splitu. Bio je urednik i novinar u kulturnoj rubrici Slobodne Dalmacije. Njegovo je pjesništvo snažno obilježeno mediteranskim ugođajem i povijesnim kulturnim naslijeđem. Objavio je više od 30 zbirki pjesma, a iznimno je bio popularan kao autor šansona, balada i šlagera, od kojih su najpoznatije pjesme Piva klapa ispo’ volta, Nadalina, U prolazu, Infiša san u te, Promenade, Ja sam pjesma, Karoca gre i Sutra će te ponit. Pisao je i pjesme za djecu, kao i eseje o fenomenima dalmatinske tradicije. Redoviti član HAZU bio je od 2014., a od 2008. bio je član suradnik. 26. prosinca 26. prosinca 1955. u Splitu se rodio hrvatski povjesničar akademik Nenad Vekarić. Diplomirao je 1980. na Pravnom fakultetu u Zagrebu, a doktorirao povijesne znanosti na Filozofskom fakultetu u Zadru 1991. Od 1984. radio je u Zavodu za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, gdje je od 1987. do smrti 2018. bio upravitelj te je znatno unaprijedio njegovu djelatnost. Od 2013. do 2017. bio je i zamjenik gradonačelnika Dubrovnika. Proučavao je povijest Dubrovačke Republike, povijest stanovništva, genealogiju i onomastiku dubrovačkoga kraja, a bavio se i pitanjem granice kod Neuma. Bio je urednik knjižnog niza od devet knjigaVlastela grada Dubrovnika. Redoviti član HAZU bio je od 2012., a od 2000. član suradnik. Umro je u Zagrebu 20. srpnja 2018. 25. prosinca 25. prosinca 1893. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac i književni povjesničar Ivan Broz. Rodio se u Klanjcu 21. siječnja 1852. Studirao je hrvatski jezik, povijest i zemljopis u Zagrebu te slavistiku u Beču. Predavao je u gimnazijama u Osijeku, Požegi i Zagrebu. U Crticama iz povijesti hrvatske književnosti (I–II, 1886–88) prikazao je najstarije hrvatske jezične i književne spomenike. Autor je Hrvatskog pravopisa iz 1892. koji je svojom umjereno fonološkom koncepcijom snažno pridonio oblikovanju suvremene hrvatske pravopisne norme te u redakciji Dragutina Boranića ostao na snazi gotovo do 1960. Počeo je prikupljati građu za rječnik koji je dovršio i 1901. izdao njegov ujak Franjo Iveković. Dopisni član JAZU bio je od 1892. 24. prosinca 24. prosinca 1870. u Splitu se rodio hrvatski slikar Emanuel Vidović. Studirao je na Akademiji u Veneciji od 1887. do 1890., zatim djelovao kao slikar u Veneciji, Chioggi i Milanu, a od 1898. bio je nastavnik u Realnoj gimnaziji i Obrtničkoj školi u Splitu te je odgojio velik broj slikara. Bio je jedan od osnivača umjetničkog društva Medulić 1908. U početku je inspiriran tradicijom venecijanskoga slikarstva slikao vedute kanala i venecijanske lagune, osamljene kuće i crkvene interijere, a u Splitu ga pod utjecajem moderne zaokupljaju simbolički, poetični i sjetni ugođaji. Slikao je splitsku luku i gradske uličice, Trogir, mrtve prirode, skulpture, crkvene predmete i antikvitete. Dopisni član JAZU bio je od 1949. Umro je u Splitu 1. lipnja 1953. 23. prosinca 23. prosinca 1883. u Karlovcu se rodio hrvatski geolog i paleontolog akademik Marijan Salopek. Geologiju je studirao u Zagrebu i Beču gdje je 1909. doktorirao, a zatim se usavršavao u Zürichu, Bruxellesu, Oxfordu i Parizu. Od 1920. do 1928. predavao je geologiju u Ljubljani, a 1928. se vratio u Zagreb i do 1955. djelovao kao profesor na Filozofskom fakultetu (poslije Prirodoslovno-matematičkom fakultetu) gdje je vodio Geološko-paleontološki zavod i Geološko-paleontološki muzej. Bavio se uglavnom stratigrafijom, tektonikom i paleontologijom te je vodio brojna terenska geološka istraživanja s ciljem izrade detaljnih geoloških karata hrvatskih krajeva. Redoviti član JAZU bio je od 1937., a od 1930. dopisni član. Umro je u Zagrebu 23. veljače 1967. 22. prosinca 22. prosinca 1936. u Zagrebu je umro hrvatski geolog, paleontolog i antropolog Dragutin Gorjanović-Kramberger. Rodio se u Zagrebu 25. listopada 1856. Paleontologiju je studirao u Zürichu i Münchenu, a doktorirao u Tübingenu 1879. Od 1883. do 1924. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i od 1893. bio predstojnik Katedre za geologiju i paleontologiju. Svjetsku slavu stekao je otkrivši 1899. na Hušnjakovu brdu bogato nalazište tzv. krapinskog pračovjeka, što je bio odlučujući dokaz o postojanju fosilnog pleistocenskog čovjeka. Zbog toga se smatra jednim od utemeljitelja svjetske paleoantropologije. Bavio se i paleoklimatologijom, hidrografijom, primijenjenom geologijom i geološkim kartiranjem. Redoviti član JAZU bio je od 1909. 21. prosinca 21. prosinca 1923. u Gradačcu se rodio hrvatski povjesničar umjetnosti Vinko Zlamalik. Diplomirao je 1953. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1953. radio je u JAZU, do 1958. u Kabinetu za numizmatiku i medalje, a zatim u Strossmayerovoj galeriji starih majstora gdje je od 1964. do smrti bio ravnatelj. Bio je jedan od osnivača Društva povjesničara umjetnosti Hrvatske 1954., a od 1964. do smrti i predsjednik. Istraživao je stare majstore, modernu hrvatsku umjetnost, secesiju i simbolizam te medaljersko stvaralaštvo. Prvi je objavio povijesni pregled hrvatskog medaljerstva i bio autor kataloga i izložaba medaljerstva, starih majstora i modernih hrvatskih umjetnika te važnih donacija. Član suradnik JAZU bio je od 1985. Umro je u Zagrebu 22. siječnja 1991. 20. prosinca 20. prosinca 1889. u Žakanju kraj Karlovca rodio se hrvatski skladatelj i muzikolog Božidar Širola. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je fiziku i matematiku 1913. a zatim studirao muzikologiju na Sveučilištu u Beču. Kompoziciju je učio privatno kod Ivana Zajca. Djelovao je u Zagrebu kao srednjoškolski nastavnik, kustos i ravnatelj Etnografskog muzeja te kao administrativni ravnatelj Muzičke akademije. Kao skladatelj stilski se opredijelio za neonacionalni smjer pod utjecajem primorskog, zagorskog i međimurskog folklora. Kao muzikolog objavio je 1922. prvi sintetički Pregled povijesti hrvatske muzike. Redoviti član JAZU bio je od 1928. do 1945, a dopisni od 1922. Umro je u Zagrebu 10. travnja 1956. 19. prosinca 19. prosinca 1925. u Salima Dugom otoku rodio se hrvatski jezikoslovac akademik Božidar Finka. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je 1952. slavistiku. Radio je u Zavodu za jezik i književnost JAZU (danas Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje) od 1953. do 1988. U početku se bavio ribarskom terminologijom, toponomastikom i leksikologijom, a zatim se uglavnom posvetio dijalektološkim istraživanjima postavši jednim od vodećih hrvatskih dijalektologa. Utemeljio je i uređivao Rječnik hrvatskoga kajkavskoga književnog jezika (1984.-1995.). Sa S. Babićem i M. Mogušem bio je autor Hrvatskog pravopisa iz 1971. Redoviti član HAZU bio je od 1988., od 1977. izvanredni član, a od 1975. član suradnik. Umro je u Zagrebu 17. svibnja 1999. 18. prosinca 18. prosinca 1919. u Zakučcu kraj Omiša rodio se hrvatski književnik akademik Jure Kaštelan. Diplomirao je slavistiku 1949. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1950. do 1980. bio profesor teorije književnosti. Stvorio je pjesme moderne, nadrealističke strukture s neobičnom metaforikom i neočekivanim značenjima, često povezanima s mitološkim i magijskim simbolima. U zbirci Pijetao na krovu (1950.) evocirao je ratno iskustvo te je među prvima u poraću unio apstraktna ontološka pitanja u pjesništvo. U njoj se nalazi i poema Tifusari. Bio je suurednik hrvatskog prijevoda Biblije 1968. Redoviti član JAZU bio je od 1979., a od 1985. do smrti voditelj Zavoda za književnost i teatrologiju. Umro je u Zagrebu 24. veljače 1990. 17. prosinca 17. prosinca 1865. u Zagrebu se rodio hrvatski arhitekt Janko Holjac. Arhitekturu je diplomirao 1887. na Akademiji likovnih umjetnosti u Beču kod Friedricha Schmidta. Radio je u Zagrebu kao inženjer Zemaljske vlade od 1888. do 1895., a od 1897. vodio je privatnu arhitektonsku tvrtku. Od 1893. do 1910. predavao je na Obrtnoj školi, od 1920. do 1922. na Gospodarsko-šumarskom fakultetu, a od 1922. do 1937. na Tehničkom fakultetu. Od 1910. do 1917. bio je gradonačelnik Zagreba. Projektirao je javne i stambene zgrade naglašenih neobaroknih obilježja sa snažnim dekoracijama, od kojih je najznačajnija bazilika Srca Isusova i isusovački samostan u Palmotićevoj ulici (1901.-1913.). Od 1935. bio je dopisni član JAZU. Umro je u Zagrebu 28. srpnja 1939. 16. prosinca 16. prosinca 2003. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik akademik Anton Švajger. Rodio se 6. lipnja 1935. u Daruvaru. Diplomirao je 1960. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1961. do 2000. djelovao u Zavodu za histologiju i embriologiju kojemu je od 1979. do 1994. bio i predstojnik. Od 1961. do 2000. predavao je i na Medicinskom fakultetu u Zagrebu i bio glavni urednik njegove izdavačke djelatnosti. Bavio se eksperimentalnom embriologijom i razvojnom biologijom, posebno ranim razvojem zametka sisavaca te etikom u biološkim istraživanjima. Od 1993. do smrti bio je predsjednik Hrvatskog katoličkog liječničkog društva, a od 1998. član Papinske akademije za život. Redoviti član HAZU bio je od 2000., a član suradnik od 1980. 15. prosinca 15. prosinca 1932. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt Josip Vancaš. Rodio se u Sopronu 22. ožujka 1859. U Beču je 1881. završio Visoku tehničku školu, a od 1882. do 1884. studirao na Umjetničkoj akademiji. Potom je radio u atelijeru Fellner i Helmer i kod Friedricha Schmidta. Od 1884. do 1890. djelovao je u Sarajevu kao vladin arhitekt, zatim je vodio vlastiti atelijer, a 1921. dolazi u Zagreb. Projektirao je 102 stambene kuće, 70 crkava, 12 škola, po 10 banaka, palača, vladinih i općinskih zgrada i 6 hotela U Sarajevu je projektirao katedralu, palaču Zemaljske vlade i crkvu svetih Ćirila i Metoda, a u Zagrebu mu je najpoznatije djelo Oktogon. Bio je među prvim hrvatskim arhitektima koji su prihvatili secesiju. Od 1929. bio je dopisni član JAZU. 14. prosinca 14. prosinca 1912. u Tuzli se rodio hrvatski liječnik akademik Sead Midžić. Diplomirao je 1938. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu, od 1940. radio je u liječilištu za tuberkulozu Brestovac, a od 1946. u Bolnici za plućne bolesti i tuberkulozu Jordanovac gdje je bio predstojnik Klinike za pulmologiju, u kojoj je organizirao Laboratorij za istraživanje respiratornih funkcija. Od 1946. do 1982. predavao je na Medicinskom fakultetu gdje je uveo poslijediplomski studij iz pulmologije s ftizeologijom. Bavio se osobito respiratornom patofiziologijom, kao i suzbijanjem tuberkuloze i drugih plućnih bolesti. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1983. izvanredni, a od 1975. član suradnik. Umro je u Zagrebu 24. srpnja 1999. 13. prosinca 13. prosinca 1991. u Zagrebu je umro hrvatski kemičar akademik Hrvoje Iveković. Rodio se u Zagrebu 9. svibnja 1901. Kemiju je diplomirao 1924. na Filozofskom fakultetu u Zagreb. Bio je predstojnik Laboratorijskog odsjeka Higijenskog zavoda u Zagrebu od 1927. do 1941, a od 1945. do 1970. bio je profesor opće i anorganske kemije Farmaceutsko-biokemijskoga fakulteta. Od 1954. do 1956. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu, a od 1968. do 1970. predsjednik Matice hrvatske. Područje njegova znanstvenog rada bila je kemija voda i kemija aluminija i njegovih spojeva. Ispitivao je pitke i termalne vode Hrvatske, bavio se desalinizacijom morske vode i dobivanjem pitke iz bočate vode, te proučavao podzemne vode Zagreba. Redoviti član JAZU bio je od 1959. 12. prosinca 12. prosinca 1916. u Sisku se rodio hrvatski kipar akademik Želimir Janeš. Diplomirao je 1941. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu kod Frana Kršinića, a zatim pohađao specijalni kiparski tečaj kod Ivana Meštrovića i Antuna Augustinčića. Bio je suradnik Majstorske radionice Frane Kršinića od 1950. do 1955, a od 1961. do 1986. profesor na Akademiji likovnih umjetnosti. Isprva je u mramoru i bronci oblikovao intimističke figuralne kompozicije, a od početka 1960-ih sve se više bavio sitnom plastikom i medaljerstvom. Autor je kiparskoga kompleksa Aleja glagoljaša u Istri (1978.–1984.) i spomenika Debeli brijest u šumi Brezovici kraj Siska (1981.). Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1983. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 22. siječnja 1996. 11. prosinca 11. prosinca 1965. u Zagrebu je umro hrvatski slikar i grafičar akademik Đuro Tiljak. Rodio se 25. ožujka 1895. u Zagrebu. Slikarstvo je studirao na Likovnoj akademiji u Moskvi kod Vasilija Kandinskog, a diplomirao 1923. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, kod Otona Ivekovića i Ljube Babića, gdje je od 1945. predavao. Bio je član grupe Zemlja (1930.–1933.), urednik revije Kultura i likovni kritičar časopisa Književnik. U početku je pod utjecajem postimpresionista slikao krajolike iz okolice Zagreba, figuralne kompozicije, mrtve prirode i životinje, a kasnije je slikao u duhu magičnog realizma. Tijekom Drugog svjetskog rata crtao je ekspresivne figuralne prizore, a nakon rata motive primorskih gradova. Redoviti član JAZU bio je od 1947. do 1950. 10. prosinca 10. prosinca 1861. u Zagrebu je rođen hrvatski filolog i književni povjesničar Vladoje Dukat. Klasičnu i slavensku filologiju studirao je Beču i diplomirao u Zagrebu 1884. te radio kao gimnazijski profesor u Osijeku, Karlovcu i Zagrebu. Proučavao je hrvatsku književnost, a osobito stariju kajkavsku književnost i staru hrvatsku leksikografiju. Sustavno je hrvatsko čitateljstvo upoznavao s engleskom i američkom književnošću i prevodio s engleskog te se smatra jednim od utemeljitelja hrvatske anglistike. Značajna djela su mu Čitanka iz englesko-američke i skandinavske književnosti (1903.) i Slike iz povijesti engleske književnosti (1904.). Redoviti član JAZU bio je od 1938., od 1929. izvanredni, a od 1908. dopisni član. Umro je u Zagrebu 12. studenog 1944. 9. prosinca 9. prosinca 1917. u Karlovcu se rodio hrvatski operni pjevač Tomislav Neralić. Na Muzičkoj akademiji u Zagrebu diplomirao je 1941., a debitirao je 1939. Od 1940. do 1943. bio je član Opere HNK Zagrebu, od 1943. do 1947. Bečke državne opere, od 1948. do 1955. ponovno u Zagrebu, a od 1955. do 1995. djelovao je u Njemačkoj operi u Berlinu. Ostvario je 163 operne uloge, 46 dionica u vokalno-orkestralnim djelima i nekoliko ciklusa pjesama, nastupivši oko 4000 puta u osamdesetak gradova svijeta. S jednakim je uspjehom pjevao uloge dramskoga baritona i basa na različitim jezicima, a posebno se istaknuo ulogama u operama Richarda Wagnera i Giuseppea Verdija. Dopisni član HAZU bio je od 2008. Umro je u Zagrebu 16. studenog 2016. 7. prosinca 7. prosinca 1834. u Cavtatu se rodio hrvatski pravnik i etnograf Baltazar Bogišić. Doktorirao je filozofiju u Giessenu 1862., a 1864. pravo i političke znanosti u Beču gdje je od 1863. do 1868. radio kao knjižničar u slavenskom odjelu bečke Dvorske knjižnice i proučavao pravne običaje južnih Slavena. Od 1872. do 1889. bio je profesor slavenskih prava na Sveučilištu u Odesi. Izradio je 1888. opći imovinski zakonik Crne Gore gdje je od 1893. do 1899. bio ministar pravosuđa. Bio je jedan od preteča moderne sociologije prava, a unaprijedio je i hrvatsku pravnu terminologiju. Redoviti član JAZU bio je od 1867. Umro je u Rijeci 24. travnja 1908. U Cavtatu je 1898. utemeljio Zbirku Baltazara Bogišića s više od 35.000 predmeta koja je u sastavu HAZU. 7. prosinca 7. prosinca 1937. u Zagrebu je umro zagrebački nadbiskup Antun Bauer. Rodio se 11. veljače 1856. u Breznici kraj Novog Marofa. Za svećenika je zaređen 1879., a teologiju i filozofiju studirao je u Zagrebu, Budimpešti i Beču. Službovao je kao kapelan u Zagrebu, Ivancu i Samoboru, zatim u Zagrebu kao vjeroučitelj, a od 1887. do 1911. bio je profesor filozofije i osnovnog bogoslovlja na Bogoslovnom fakultetu. Od 1906. do 1907. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu, a od 1885. do 1911. i zastupnik Hrvatskog sabora. Autor je brojnih filozofskih djela. Od 1911. bio je nadbiskup koadjutor, a od 1914. zagrebački nadbiskup. Redoviti član JAZU bio je od 1899., od 1896. dopisni član, a od 1915. do smrti pokrovitelj JAZU koju je novčano pomagao. 6. prosinca 6. prosinca 1981. u Splitu je umro hrvatski arheolog i povjesničar akademik Stjepan Gunjača. Rodio se u Sinju 28. rujna 1909. Diplomirao je povijest i zemljopis 1933. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i postao kustos Muzeja Savske i Primorske banovine u Kninu (prije Muzej hrvatskih starina) koji je 1941. zbog opasnosti od ratnih razaranja prenio u svoju kuću u Sinju. Od 1944. do 1946. bio je direktor Arheološkog muzeja u Zadru, a do 1976. direktor Muzeja hrvatskih arheoloških spomenika u Splitu pri kojem je osnovao Institut za nacionalnu arheologiju JAZU. Otkrio je znatan broj hrvatskih nekropola i predromaničkih crkvica (u Kninu, Biskupiji kraj Knina, na vrelu Cetine, Sinju i Bribiru). Redoviti član JAZU bio je od 1962., a dopisni od 1951. 5. prosinca 5. prosinca 1901. u Würzburgu se rodio njemački fizičar i filozof Werner Karl Heisenberg, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku 1932. Diplomirao je matematiku i fiziku u Münchenu, od 1927. do 1945. predavao je teorijsku fiziku na Sveučilištu u Leipzigu, a od 1942. do 1958. bio je direktor Instituta “Max Planck” za fiziku i astrofiziku u Göttingenu i Münchenu. Uz Alberta Einsteina i Nielsa Bohra smatra se jednim od najvećih fizičara 20. stoljeća. Dao je velik doprinos u izračunu intenziteta linija vodikova spektra i znatno utjecao na daljnji razvoj kvantne mehanike, a 1927. definirao je relaciju neodređenosti. Bavio se i interdisciplinarnim odnosom fizike, filozofije i religije. Od 1966. bio je dopisni član JAZU. Umro je u Münchenu 1. veljače 1976. 4. prosinca 4. prosinca 2009. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik akademik Hodimir Sirotković. Rodio se u Splitu 25. listopada 1918. Diplomirao je 1942. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao povijest države i prava naroda Jugoslavije od 1954. do 1983. Predavao je i na pravnim fakultetima u Splitu, Osijeku i Rijeci, na Filozofskom fakultetu u Zadru te u inozemstvu (Strasbourg, Bloomington, Pečuh, Prag). U svojim djelima obrađivao je hrvatsku pravnu povijest 19. i 20. stoljeća. te povijest visokog školstva u Hrvatskoj. Glavna su mu djela Povijest države i prava naroda Jugoslavije (koautor, 1988.), Hrvatski sabor (koautor, 1994.) i ZAVNOH: rasprave i dokumenti (2002.). Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1979. izvanredni, a od 1975. član suradnik. 3. prosinca 3. prosinca 1905. u Gatu kraj Valpova rodio se hrvatski slavist akademik Josip Hamm. Slavistiku i germanistiku diplomirao je 1929. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1941. do 1960. kada postaje voditelj Katedre za slavistiku Filozofskog fakulteta 1960. u Beču koju je vodio do 1976. Bavio se poredbenom slavenskom gramatikom, paleoslavistikom, čakavskom i štokavskom dijalektologijom, jezikom gradišćanskih Hrvata te književnom i kulturnom poviješću, a posebno hrvatskoglagoljičkim i srednjovjekovnim hrvatskoknjiževnim temama. Napisao je udžbenike poljskog i staroslavenskog jezika. Redoviti član JAZU bio je od 1977., a od 1966. pravi član Austrijske akademije znanosti. Umro je u Beču 23. studenog 1986. 2. prosinca 2. prosinca 1930. u Zagrebu se rodio hrvatski književni teoretičar i političar akademik Vlatko Pavletić. Diplomirao je jugoslavistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1955. i radio kao urednik u Vjesniku, ravnatelj Drame HNK, glavni urednik izdanja Matice hrvatske i profesor književnosti na Akademiji dramske umjetnosti. Uređivao je više književnih časopisa i uz teorijska djela objavio i nekoliko antologija. Od 1990. do 1992. ministar prosvjete, kulture, tehničke kulture i športa, od 1992. zastupnik, od 1995. do 2000. predsjednik Sabora, a do 2003. potpredsjednik. Od 1999. do 2000. privremeni predsjednik Hrvatske. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1988. Od 1991. do 1997. bio je potpredsjednik HAZU. Umro je u Zagrebu 19. rujna 2007. 1. prosinca 1. prosinca 1932. u Beogradu se rodio hrvatski književnik akademik Antun Šoljan. Diplomirao je anglistiku i romanistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Djelovao je kao profesionalni pisac i prevoditelj s engleskog, njemačkog i ruskog. Uredio je nekoliko antologija. Bio je urednik časopisa Međutim, Krugovi i Književnik te predsjednik hrvatskog centra PEN-a od 1971. do 1973. Jedan je od najistaknutijih predstavnika krugovaškoga naraštaja. Ostavio je raznovrstan književni opus koji se sastoji od pjesama, novela, drama, eseja feljtona i romana, a karakterizira ga ironija, sjećanje na mladost, društveno-moralne preokupacije i angažiranost te egzistencijalističke teme. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1988. izvanredni. Umro je u Zagrebu 9. srpnja 1993. 30. studenog 30. studenog 1848. u Konopištu u Češkoj rodio se hrvatski kemičar i farmaceut Gustav Janeček. U Pragu je diplomirao farmaciju 1871. i kemiju 1875. Od 1879. do 1924. bio je profesor kemije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te ujedno i predstojnik Kemijskog zavoda, a 1882. sudjelovao je u pokretanju studija farmacije. Utemeljitelj je moderne hrvatske kemije i farmacije. Izgradio je dva sveučilišna kemijska zavoda u Zagrebu (na Strossmayerovom trgu, danas Knjižnica HAZU, i na Marulićevom trgu ). Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1908. do 1909. Osnivač je tvrtke Kaštel 1921., današnja Pliva. Redoviti član JAZU bio je od 1887., od 1914. do 1915. obnašatelj dužnosti predsjednika, a od 1921. do 1924. predsjednik JAZU. Umro je u Zagrebu 8. rujna 1929. 29. studenog 29. studenog 1970. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac akademik Mate Hraste. Rodio se u Brusju na Hvaru 25. siječnja 1897. Diplomirao je jugoslavistiku 1923. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1924. bio je profesor u Sisku, Srijemskoj Mitrovici i Petrinji, a od 1946. do 1965. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu na Katedri za povijest jezika i dijalektologiju. Objavio je niz hrvatskih gramatika za osnovne i srednje škole, od kojih je najveća i najpoznatija priručna Gramatika hrvatskoga ili srpskoga jezika izišla od 1952. do 1970. u devet izdanja. Istraživao je čakavsko narječje, a posebnu akcentuaciju. Redoviti član JAZU bio je od 1961., a od 1955. dopisni član. Od 1958. do 1965. bio je direktor Instituta za jezik JAZU. 28. studenog 28. studenog 2020. u Lyonu je umro hrvatski matematičar Andro Mikelić. Rodio se 2. listopada 1956. u Splitu. Diplomirao je matematiku na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu 1979. i do 1992. radio u Institutu Ruđer Bošković. Od 1992. do smrti radio je kao profesor primijenjene matematike na Sveučilištu Claude Bernard Lyon 1 u Francuskoj. Bavio se teorijom homogenizacije, mehanikom fluida i statističkom hidrodinamikom. Radio je i na pronalaženju nelinearnih zakona filtracije te filtracije kroz poroznu sredinu koja se dade deformirati, kao i kroz topljive sredine, te modeliranjem krvotoka. Istraživao je i tok kroz viskozni fluid koji je mehanički inkompresibilan, ali termički podliježe dilataciji. Za dopisnog člana HAZU izabran je 2014. 27. studenog 27. studenog 1962. u Zagrebu je umro hrvatski botaničar akademik Vale Vouk. Rodio se 21. veljače 1886. u Gospiću. Studirao je prirodne znanosti u Zagrebu i Beču i doktorirao 1908. Bio je redoviti profesor botanike od 1918. do 1956. (s prekidom od 1940. do 1945) te predstojnik Botaničkog zavoda i Botaničkog vrta od 1913. do 1956. na Filozofskom, a od 1946. na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Vodio je izgradnju Instituta za oceanografiju u Splitu, pokrenuo obnovu Instituta za biologiju mora u Rovinju i Biološkoga instituta u Dubrovniku, a organizirao je i Akademijin Arboretum u Trstenom. Redoviti član JAZU bio je od od 1924., a od 1920. dopisni član. Od 1924. do 1936. bio je gospodarski tajnik JAZU. 26. studenog 26. studenog 1901. u Petrinji se rodio hrvatski slikar akademik Krsto Hegedušić. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1926. i do 1928. se usavršavao u Parizu. Godine 1929. bio je jedan od pokretača i osnivača Udruženja umjetnika Zemlja, a 1930. u Hlebinama počeo podučavati seljake slikarstvu i utemeljio hlebinsku slikarsku školu. Od 1937. do 1969. predavao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. U traganju za samostalnim nacionalnim i socijalnim likovnim govorom, nalazio je poticaje u flamanskom slikarstvu i preuzimao iskustva ekspresionizma, kubizma, fovizma. Redoviti član JAZU bio je od 1948. te je potaknuo osnivanje Arhiva za likovne umjetnosti i Kabineta grafike. Umro je u Zagrebu 7. travnja 1975. 25. studenog 25. studenog 1828. u Fužinama se rodio hrvatski povjesničar i političar Franjo Rački. Diplomirao je teologiju u Beču 1852. i bio zaređen za svećenika, a kasnije se u Rimu usavršavao u pomoćnim povijesnim znanostima. Bio je najbliži suradnik Josipa Jurja Strossmayera s kojim je 1861. utemeljio Narodnu stranku i cjelovito oblikovao hrvatsku državnopravnu ideologiju utemeljenu na povijesnim argumentima. Biran je za zastupnika u Hrvatskom saboru 1861., 1868. i 1872. Od 1877. bio je zagrebački kanonik. Kao povjesničar uglavnom se bavio najranijom hrvatskom poviješću. Od 1866. do 1886. bio je prvi predsjednik JAZU i glavni pokretač njenog rada, zaslužan za izgradnju Akademijine palače i pokretanje prvih publikacija. Umro je u Zagrebu 13. veljače 1894. 23. studenog 23. studenog 2018. u Zagrebu je umro hrvatski sociolog akademik Ivan Cifrić. Rodio se u Petrijevcima kraj Valpova 22. siječnja 1946. Diplomirao je 1969. sociologiju i filozofiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1970. do 2016. predavao na Odsjeku za sociologiju. Bavio se sociologijom obrazovanja, sociologijom sela i socijalnom ekologijom. Utemeljio poslijediplomski studij socijalne ekologije i pokrenuo časopis Socijalna ekologija (1992,), kojemu je bio glavni urednik od 1992. do 2012. Objavio je preko stotinu znanstvenih i stručnih radova u časopisima i zbornicima. Bio je ministar graditeljstva i zaštite okoliša u Vladi demokratskog jedinstva od 1991. do 1992. Redoviti član HAZU bio je od 2010. 20. studenog 20. studenog 2012. u Zagrebu je umro hrvatski književnik akademik Ivan Kušan. Rodio se u Sarajevu 30. kolovoza 1933. Završio je studij slikarstva na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu i radio kao urednik u Telegramu, na Radio Zagrebu, biblioteci Smib i Modra lasta, časopisu Most i biblioteci HIT junior. Bio je i predavač na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu. Najpoznatiji je kao autor romana za djecu, posebno ciklusa s dječakom Kokom od 1956. do 1996., kao i romana Domaća zadaća (1960.) i Lažeš, Melita (1965.). Kao prozaik za odrasle pripadao je naraštaju krugovaša i u romanima iskazivao sklonost psihologizaciji i bizarnim temama. Prevodio je s ruskog, engleskog i francuskog jezika. Redoviti član HAZU bio je od 2002. 23. studenog 23. studenog 1995. u Parizu je umro hrvatski slikar Slavko Kopač. Rodio se u Vinkovcima 21. kolovoza 1913. Završio je 1937. Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu i usavršavao se u Parizu gdje se trajno nastanio 1948. U ranim djelima prevladavaju utjecaji postimpresionizma, a u Parizu se priklonio slobodnijemu pristupu motivu i plošnoj organizaciji slike. Za boravka u Italiji (1943.–1948.) slikao je akvarele obilježene nadstvarnim elementima i krajnjom kompozicijskom i prostornom slobodom, a potkraj 1940-ih priklonio se tzv. art brutu i postao jedan od najistaknutijih predstavnika tog slikarskoga smjera. U 1950-ima i 1960-ima slike mu postaju intimnije i poetičnije. Od 1992. bio je dopisni član HAZU. 22. studenog 22. studenog 1884. u Temišvaru se rodio slovenski zoolog Jovan Hadži. Gimnaziju je završio u Zagrebu, a biologiju diplomirao u Beču 1907. Radio je u Narodnom zoološkom muzeju u Zagrebu, a od 1913. predavao komparativnu anatomiju, histologiju i anatomiju beskralježnjaka na Filozofskom fakultetu. Od 1920. do 1957. bio je profesor zoologije na Sveučilištu u Ljubljani. Bio je autor mnogih znanstvenih radova iz područja morfologije, sistematike i filogeneze nižih morskih životinja. Odbacio je Haeckelovu hipotezu o ontogenetskom ponavljanju filogeneze i zamijenio ju poredbenim načelom morfološke i ekološke orijentacije, oprezno uzimajući u obzir biogenetski zakon. Dopisni član JAZU bio je od 1920. Umro je u Ljubljani 11. prosinca 1972. 21. studenog 21. studenog 1870. u Pragu je umro češki književnik i etnograf Karel Jaromír Erben. Rodio se u Miletínu 7. studenog 1811. Studirao je filozofiju i pravo u Pragu. Pripadao je krugu najistaknutijih predstavnika češkog narodnog preporoda. Pjesme su mu pod utjecajem narodnoga pjesništva, posebno zbirka balada Kitica narodnih povjestica (Kytice z pověstí národních, 1853), značajno djelo češkoga romantizma. Skupljao je češke narodne pjesme i poslovice te objavljivao bajke i priče slavenskih naroda u izvorniku i u prijevodu, među kojima i hrvatske. Kao arhivar publicirao je diplomatsko-arhivsku građu Češke i Moravske (Regesta diplomatica nec non epistolaria Bohemiae et Moraviae, 1855). Od 1870. bio je počasni član JAZU. 19. studenog 19. studenog 1808. u Kranju se rodio slovenski liječnik, političar i kulturni djelatnik Janez Bleiweis. U Beču je 1832. diplomirao medicinu, a 1835. veterinu te je radio kao kranjski zemaljski veterinar i protomedik i predavao u strukovnim školama. Od 1843. do 1881. bio je glavni urednik časopisa Kmetijske in rokodelske novice. Od 1861. do 1878. bio je zastupnik Zemaljskog sabora Kranjske, a zatim do 1881. zamjenik zemaljskog poglavara. Od 1875. do 1881. bio je predsjednik Slovenske matice. Zalagao se za ujedinjenje slovenskih zemalja, ali na načelima legitimizma i bez revolucionarnih promjena. Stabilizirao je slovenski književni jezik i u upotrebu uveo gajicu. Za redovitog člana JAZU izabran je 1866. Umro je Ljubljani 29. studenog 1881. 17. studenog 17. studenog 1882. u Zagrebu je umro hrvatski i srpski filolog Đuro Daničić. Studirao je pravo u Pešti i Beču gdje je od 1845. bio suradnik Vuka Karadžića te se posvetio filologiji. Od 1856. djelovao je kao knjižničar i profesor u Beogradu, 1866. dolazi u Zagreb i postaje redoviti član JAZU, a 1867. i njen prvi tajnik. Na toj je dužnosti ostao do 1873. kada postaje profesor na Velikoj školi u Beogradu, a 1877. vratio se u Zagreb i pokrenuo rad na velikom Akademijinom rječniku koji je uređivao do smrti. Djelovao u ozračju jugoslavenske ideologije i zamišljenog hrvatsko-srpskog jezičnog jedinstva koje je forsiralo novoštokavski purizam. U hrvatsku latinicu uveo je slovo đ. Njegov prijevod Starog zavjeta iz 1867. utjecao je na oblikovanje hrvatskog književnog jezika. 16. studenog 16. studenog 1861. u Slavonskom Brodu se rodio hrvatski arhitekt Martin Pilar. Diplomirao je na Tehničkoj visokoj školi u Beču 1884. i usavršavao se na Akademiji likovnih umjetnosti. Od 1886. u Zagrebu je radio kao suradnik Hermanna Bollea, a od 1894. do 1907. vodio je vlastito građevinsko poduzeće Pilar, Mally, Bauda. Bio je jedan od osnivača Visoke tehničke škole u Zagrebu 1919. gdje je predavao do 1921. Izveo je niz stambenih i poslovnih zgrada i škola, u neorenesansnom ili secesijskom stilu, a bavio se i regulacijom zagrebačkih četvrti. Proučavao je hrvatsku narodnu graditeljsku baštinu. Redoviti član JAZU bio je od 1919., a od 1924. do 1934. i njen prvi potpredsjednik. Umro je u Zagrebu 22. travnja 1942. 15. studenog 15. studenog 2020. u Zagrebu je umro hrvatski kipar akademik Ivan Kožarić. Rodio se 10. lipnja 1921. u Petrinji. Diplomirao je na Akademiji likovne umjetnosti u Zagrebu 1947. Bio je član umjetničke grupe Gorgona. Izlagao je na šezdesetak samostalnih i oko 200 skupnih izložbi, a djela mu se nalaze u brojnim privatnim zbirkama i muzejima u Hrvatskoj i svijetu. Opus mu karakterizira stalni otklon od tradicijskih tokova i avangardnost. Više njegovih skulptura trajno je postavljeno u vanjskim prostorima, među kojima i one najpoznatije, u Zagrebu Prizemljeno sunce (1971.) i spomenik Antunu Gustavu Matošu (1978.). Redoviti član HAZU bio je od 1997, a od 2007. do 2011. bio je voditelj Gliptoteke HAZU. 14. studenog 14. studenog 1937. u Splitu se rodio hrvatski književnik akademik Nedjeljko Fabrio. Diplomirao je jugoslavistiku i talijanski jezik i književnost 1961. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Radio u kulturnim ustanovama u Rijeci (Narodno sveučilište, časopis Riječka revija, HNK Ivana pl. Zajca, mjesečnik Kamov), a od početka 1970-ih u Zagrebu kao urednik Dramskog programa TV Zagreb i predavač na Akademiji dramske umjetnosti. Bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika od 1989. do 1995. Pisao je novele, drame i romane, u duhu postmodernizma, uglavnom povijesne tematike, od kojih je najpoznatiji Vježbanje života (1985.). Redoviti član HAZU bio je od 1997. Umro je u Rijeci 4. kolovoza 2018. 13. studenog 13. studenog 2017. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik akademik Vladimir Goldner. Rodio se u Ogulinu 19. prosinca 1933. Diplomirao je 1959. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1970. do 2000. Specijalizirao je internu medicinu i posvetio se kardiologiji u Općoj bolnici „dr. Josip Kajfeš“ i KBC-u Zagreb, gdje je od osnutka 1973. do 1978. bio šef Koronarne jedinice Zavoda za bolesti srca i krvnih žila, a od 1978. do 2000. šef Odjela intenzivne skrbi koronarnih bolesnika, za aritmije i elektrostimulaciju srca. Prvi je u Jugoslaviji uveo u rutinski rad i nastavu brojne dijagnostičke i terapijske metode, poput elektrofizioloških ispitivanja provodnog sustava srca. Redoviti član HAZU bio je od 2002., a od 1994. član suradnik. 12. studenog 12. studenog 1921. u Dubrovniku se rodio hrvatski romanist akademik Vojmir Vinja. Studij romanistike te francuskoga jezika i književnosti završio je 1947. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, gdje od iste godine pa do 1989. predavao na Odsjeku za romanistiku. Njegovim nastojanjima potkraj 1960-ih započeo je studij španjolskog jezika i književnosti. Više od pola stoljeća na terenu je prikupljao jadranske pomorske i ribarske nazive te građu za romanizme u hrvatskom jeziku. Preveo je niz kapitalnih djela romanskih književnosti te nekoliko temeljnih djela europske lingvistike. Redoviti član HAZU bio je od 1991, izvanredni od 1983., a član suradnik od 1975. Umro je u Zagrebu 15. lipnja 2007. 11. studenog 11. studenog 1998. u Zagrebu je umro hrvatski slikar i grafičar akademik Ferdinand Kulmer. Rodio se u Cap Martinu u Francuskoj 29. siječnja 1925. Diplomirao je 1948. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu gdje je bio profesor od 1961. do 1990. Usavršavao se u Parizu, Rimu, Veneciji i Firenci. U početku je slikao stilizirane figuralne motive, a slikom Admiral 1957. započelo je njegovo apstraktno razdoblje. Radio je i kostimografiju i scenografiju za filmove (Seljačka buna, 1974), a bavio se i opremom i ilustracijom knjiga. Bio je jedan od utemeljitelja Galerije Forum u Zagrebu 1969. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1985. izvanredni član, a od 1980. dopisni član. 10. studenog 10. studenog 1919. u Šibeniku se rodio hrvatski pravnik akademik Siniša Triva. Diplomirao je 1947. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1953. do 1991. predavao građansko procesno pravo. Koordinirao je rad savezne stručne komisije za izradu Zakona o parničnom postupku (1976.) te sudjelovao u izradi nacrta Zakona o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi (1977). Bio je predsjednik Stalnog izbranog sudišta pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (1966.–2004.), a bio je i glavni urednik Pravne enciklopedije (1984.-1992.). Djelovao je i kao arbitar u brojnim domaćim i inozemnim sporovima. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1990. izvanredni član, a od 1980. član suradnik. Umro je u Zagrebu 5. prosinca 2004. 9. studenog 9. studenog 1922. u Osijeku se rodila hrvatska folkloristica i književna povjesničarka akademkinja Maja Bošković-Stulli. Slavistiku je studirala u Zagrebu, Kazanju, Sankt Peterburgu i Beogradu gdje je diplomirala 1950. Od 1952. do 1979. radila je u Institutu za etnologiju i folkloristiku (tada Institut za narodnu umjetnost) kojem je od 1963. do 1973. bila ravnateljica i glavna urednica časopisa Narodna umjetnost. Glavno su područje njezina istraživanja bile usmene pripovijetke, a rezultat tog terenskog rada su 34 rukopisne zbirke i 59 magnetofonskih vrpci zapisa iz gotovo cijele Hrvatske. Smatra se utemeljiteljicom suvremene hrvatske folkloristike. Redovita članica HAZU bila je od 2000., a članica suradnica od 1980. Umrla je u Zagrebu 14. kolovoza 2012. 8. studenog 8. studenog 1927. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik, politolog i političar Ladislav Polić. Rodio se u Karlovcu 29. listopada 1874. Diplomirao je 1899. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1902. do 1924. bio profesor općeg državnog prava i međunarodnog prava. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1919. do 1920. te 1924. kada je prisilno umirovljen iz političkih razloga kao pristaša republikanske ideje Stjepana Radića. Bio je član stalnog arbitražnog suda u Haagu 1920. i delegat Kraljevine SHS u Ligi naroda 1924. Od 1925. do 1927. bio je zastupnik Hrvatske federalističke seljačke stranke u Narodnoj skupštini. Objavio je mnoge pravne studije i bio autor zakonskih tekstova. Redoviti član JAZU bio je od 1925. 7. studenog 7. studenog 1922. u Rabu se rodio hrvatski ekonomist i političar akademik Jakov Sirotković. Diplomirao je 1948. na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1950. do 1991. Bio je osnivač i prvi direktor Ekonomskog instituta u Zagrebu od 1952. do 1957. Od 1966. do 1968. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bio je potpredsjednik Saveznog izvršnoga vijeća od 1970. do 1974., a zatim do 1978. predsjednik Izvršnog vijeća Sabora SR Hrvatske. Objavio je niz knjiga i znanstvenih članaka iz područja teorije i politike ekonomskog razvoja, makroekonomske analize i ekonomske politike. Redoviti član HAZU bio je od 1975., od 1966. izvanredni član, a od 1978. do 1991. i predsjednik. Umro je u Zagrebu 31. listopada 2002. 6. studenog 6. studenog 1930. u Požegi se rodio hrvatski književni povjesničar akademik Dubravko Jelčić. Diplomirao je jugoslavistiku 1956. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1960. do 1993. radio je u Institutu (kasnije Zavodu) za književnost HAZU. Od 1995. do 2000. bio je saborski zastupnik. Istaknuo se kao urednik i priređivač brojnih kritičkih i sabranih izdanja djela hrvatskih pisaca te kao autor knjiga o književnopovijesnim temama, posebno o hrvatskom romantizmu, među kojima je i Povijesti hrvatske književnosti iz 1997. Redoviti član HAZU bio je od 1992., a od 1983. bio je član suradnik. Od 1998. do 2003. bio je tajnik Razreda za književnost, a od 2004. do 2010. član Predsjedništva HAZU. Umro je u Zagrebu 28. veljače 2020. 5. studenog 5. studenog 1924. u Ivancu se rodio hrvatski geolog i paleontolog akademik Mirko Malez. Diplomirao je geoznanosti na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu 1953. i do smrti radio u Geološko-paleontološkoj zbirci JAZU koja je 1974. prerasla u Zavod za paleontologiju i geologiju kvartara, te mu je bio prvi voditelj. Predavao je i na studiju geologije na PMF-u. Bavio se geologijom kvartara, kvartarnim i tercijarnim kralježnjacima, razvojem čovjeka, paleolitikom i mezolitikom, kao i speleologijom. Posebno je istraživao špilje Veternicu, Vindiju, Šandalju i područje Krapine. Važno su mu otkriće fosilni ostatci kasnih neandertalaca iz Vindije. Redoviti član JAZU bio je od 1979., a od 1968. dopisni član. Umro je u Zagrebu 23. kolovoza 1990. 4. studenog 4. studenog 1905. u Rastušju se rodio hrvatski pjesnik akademik Dragutin Tadijanović. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je 1937. južnoslavenske književnosti i filozofiju i radio kao korektor, nastavnik na Akademiji likovnih umjetnosti te kao urednik u izdavačkim kućama. U poeziji se javio 1922. opredijelivši se za zavičajnu i intimnu tematiku obilježenu povezanošću s rodnim krajem, prirodom i djetinjstvom, a kasnije i egzistencijalističkim i metafizičkim pitanjima. Redoviti član HAZU bio je od 1965., a izvanredni od 1953. Od 1953. do 1973. bio je direktor Akademijinog Instituta za književnost. Bio je donator Zaklade HAZU koja je 2008. utemeljila pjesničku Nagradu “Dragutin Tadijanović”. Umro je u Zagrebu 27. lipnja 2007. 3. studenog 3. studenog 1924. u Splitu se rodio hrvatski književnik akademik Slobodan Novak. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu završio je 1953. studij jugoslavistike te radio kao lektor, novinar i urednik u novinama, časopisima i izdavačkim kućama te kao ravnatelj Drame u splitskom HNK-u. Opus mu nije velik, ali je iznimno ujednačen i visoke estetske razine. Od proznih djela najpoznatiji je roman Mirisi, zlato i tamjan iz 1968. u kojem tematizira posljedice rata i bolnu ideološku rascijepljenost hrvatskog političkog bića, sukob tradicije i suvremenosti te traži odgovore na temeljna egzistencijalna pitanja modernog čovjeka. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1983. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 25. srpnja 2016. 1. studenog 1. studenog 1870. u Kraju kraj Lovrana rodio se hrvatski književnik i publicist akademik Viktor Car Emin. Završio je učiteljsku školu u Kopru 1889. i radio kao učitelj u Sovinjaku, Lipi i Voloskom, a kasnije i u gimnazijama u Opatiji i Sušaku. Bio je i urednik novina Narodni list, Mladi Istranin i Mladi Hrvat. Objavio je velik broj romana, pripovijesti, novela, feljtona, drama, dokumentiranih sjećanja i povijesnih tekstova tematski uglavnom vezanih uz borbu za opstanak Hrvata u Istri, Rijeci i na kvarnerskim otocima u sukobu s talijanskim iredentizmom i fašizmom. Također je opisivao život malih ljudi, more i život pomoraca. Redoviti član JAZU bio je od 1951. Umro je u Opatiji 17. travnja 1963. 31. listopada 31. listopada 1923. u Štrigovi se rodio hrvatski mineralog kristalograf akademik Stjepan Šćavničar. Diplomirao je 1951. mineraloško-kemijski smjer na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1951. do 1994. Pretežno se bavio analizom kristalnih struktura, proučavanjem geneze i stabilnosti pojedinih minerala i kompleksnih mineralnih asocijacija te uvjeta faznih transformacija. Sudjelovao je u rješavanju praktičnih pitanja važnih u materijalnoj proizvodnji kao što su fazni sastav tala, stijena, ruda, mineralnih sirovina, troske te industrijskih proizvoda. Redoviti član HAZU bio je od 1990., a izvanredni od 1973. Umro je u Zagrebu 14. veljače 2011. 30. listopada 30. listopada 1999. u Zagrebu je umro hrvatski književnik, povjesničar umjetnosti i slikar akademik Matko Peić. Rodio se u Požegi 10. veljače 1923. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1946., a 1951. povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu. Radio je kao knjižničar u Strossmayerovoj galeriji starih majstora, predavao u Školi primijenjene umjetnosti, na Akademiji za primijenjenu umjetnost, a od 1956. do 1996. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Istraživao je slikarstvo i kiparstvo, posebno u sjevernoj Hrvatskoj, kao i europsku umjetnost. Kao književnik najpoznatiji je po svojim putopisnim djelima, od kojih je najpoznatija knjiga Skitnje iz 1967. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1977. 29. listopada 29. listopada 1925. u Dubrovniku se rodio hrvatski liječnik akademik Šime Spaventi. Diplomirao je 1956. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu gdje je specijalizao radioterapiju i nuklearnu medicinu. U Kliničkoj bolnici Sestre milosrdnice osnovao je 1963. Odsjek za primjenu radioizotopa, a 1977. Kliniku za nuklearnu medicinu i onkologiju kojoj je bio predstojnik do 1990. Od 1979. do 1990. bio je i profesor onkologije na Stomatološkom fakultetu. Zajedno s Ivom Padovanom i Mladenom Seksom prvi je u Hrvatskoj primijenio metodu radiohipofizektomije, u medicinsku dijagnostiku uveo je brojne nove metode, a među prvima i računalni sustav. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1988. izvanredni, a od 1986. dopisni član. Umro je u Zagrebu 4. ožujka 2012. 28. listopada 28. listopada 2002. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar i arheolog akademik Mate Suić. Rodio se u Postirama na Braču 3. studenog 1915. Diplomirao je klasičnu filologiju, arheologiju i povijest starog vijeka 1941. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1945. je radio kao kustos, a potom kao ravnatelj Arheološkog muzeja u Zadru, od 1956. predavao je antičku arheologiju na Filozofskom fakultetu u Zadru, a od 1968. do 1981. bio je profesor antičke povijesti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bavio se grčkom kolonizacijom na Jadranu, antičkom poleogenezom, urbanizacijom i urbanizmom te antičkim naslijeđem u ranoj hrvatskoj povijesti. Vodio je brojna arheološka istraživanja. Redoviti član HAZU bio je od 1981., a izvanredni od 1975. 27. listopada 27. listopada 1856. u Zadru se rodio hrvatski povjesničar Gavro Manojlović. Studirao je povijest, geografiju, filozofiju i klasičnu filologiju u Zagrebu i Beču gdje je 1896. doktorirao. Od 1880. radio je kao srednjoškolski profesor u Zagrebu, Požegi i Osijeku, a od 1902. do 1924. bio je redoviti profesor opće povijesti starog vijeka na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bio je zastupnik u Hrvatskom saboru od 1908. do 1910. te od 1913. do 1918. Bavio se poviješću starog vijeka, bizantologijom i filozofijom povijesti. Redoviti član JAZU bio je od 1908., od 1909. do 1919. književni tajnik, a od 1924. do 1933. i predsjednik JAZU te se 1929. usprotivio ideji o jedinstvenoj jugoslavenskoj akademiji sa sjedištem u Beogradu. Umro je u Zagrebu 1. studenog 1939. 26. listopada 26. listopada 1854. u dvorcu Gredice kraj Zaboka rodio se hrvatski književnik Ksaver Šandor Gjalski, pravim imenom Ljubomil Tito Babić. Diplomirao je pravo 1876. u Beču i od 1878. do 1898. radio kao činovnik u više mjesta. Bio je i saborski zastupnik od 1906. do 1918., a od 1909. do 1918. i veliki župan Zagrebačke županije. Od 1910. do 1918. te od 1926. do 1927. bio je i predsjednik Društva hrvatskih književnika. Jedan je od najistaknutijih književnika hrvatskog realizma, a u svojim pripovijetkama i romanima uglavnom opisuje život hrvatskog plemstva nakon ukidanja feudalizma te političke i društvene probleme tadašnje Hrvatske. Počasni član JAZU bio je od 1903. Umro je u Gredicama 6. veljače 1935. 25. listopada 25. listopada 1856. u Zagrebu se rodio hrvatski geolog, paleontolog i antropolog Dragutin Gorjanović-Kramberger. Paleontologiju je studirao u Zürichu i Münchenu, a doktorirao u Tübingenu 1879. Od 1883. do 1924. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i od 1893. bio predstojnik Katedre za geologiju i paleontologiju. Svjetsku slavu stekao je otkrivši 1899. na Hušnjakovu brdu bogato nalazište tzv. krapinskog pračovjeka, što je bio odlučujući dokaz o postojanju fosilnog pleistocenskog čovjeka. Zbog toga se smatra jednim od utemeljitelja svjetske paleoantropologije. Bavio se i paleoklimatologijom, hidrografijom, primijenjenom geologijom i geološkim kartiranjem. Redoviti član JAZU bio je od 1909. Umro je u Zagrebu 22. prosinca 1936. 24. listopada 24. listopada 1895. u Kišinjevu se rodio ruski elektrokemičar Aleksandar Frumkin. Diplomirao je 1915. na sveučilištu u Odesi gdje je predavao od 1917. do 1922. Od 1930. predavao je na sveučilištu u Moskvi. Od 1939. do 1946. bio je ravnatelj Instituta za fizikalnu kemiju Akademije znanosti SSSR-a, a od 1958. ravnatelj Instituta za elektrokemiju. Svojim djelom postavio je temelje moderne elektrokemije. Postavio je temeljnu teoriju elektrodnih reakcija, a uveo je i koncept nultog potencijala naboja kao najvažnije karakteristike metalne površine. Šest puta je bio nominiran za Nobelovu nagradu za kemiju. Dopisni član JAZU bio je od 1965. Umro je u Tuli 22. travnja 1976. 22. listopada 22. listopada 1941. u Splitu se rodio hrvatski književnik i povjesničar umjetnosti akademik Tonko Maroević. Diplomirao je komparativnu književnost i povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1963. Od 1970. do 2011. radio je u Institutu za povijest umjetnosti, a predavao je i na Akademiji dramske umjetnosti. Kao pjesnik započeo je djelovati u sklopu generacije okupljene oko časopisa Razlog. Kao književni kritičar sustavno je pratio suvremeno hrvatsko pjesništvo, a bavio se i starijom hrvatskom književnošću te talijanističkom problematikom. Istraživao je i suvremenu hrvatsku likovnu umjetnost. Za redovitog člana HAZU izabran je 2002., a od 1990. bio je član suradnik. Umro je u Starom Gradu na Hvaru 11. kolovoza 2020. 20. listopada 20. listopada 1838. u Panađurištu u Bugarskoj rodio se bugarski povjesničar i slavist Marin Drinov. Povijest i filologiju studirao je u Kijevu i Moskvi. Bio je jedan od osnivača Bugarske akademije znanosti i njen prvi predsjednik od 1869. do 1882. te od 1884. do 1898, a nakon oslobođenja Bugarske od osmanske vladavine bio je prvi ministar prosvjete od 1878. do 1879. i autor bugarskog ustava. Zaslužan je za proglašenje Sofije glavnim gradom Bugarske i za standardizaciju bugarske ćirilice i jezika. Začetnik je bugarske znanstveno-kritičke historiografije, a bavio se i folkloristikom. Od 1881. do smrti bio je profesor slavistike u Harkivu. Dopisni član JAZU bio je od 1879. Umro je u Harkivu 13. ožujka 1906. 19. listopada 19. listopada 1916. u Toulouseu se rodio francuski hematolog i imunolog Jean Dausset, dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1980. Medicinu je diplomirao 1945. u Parizu gdje je bio profesor eksperimentalne medicine na Collège de France od 1977. do 1987., 1969. osnovao je udruženje France Transplant, a od 1968. bio je ravnatelj Jedinice za humanu transplantacijsku imunogenetiku francuskog Nacionalnog instituta za zdravlje i medicinska istraživanja. Dokazao je postojanje histokompatibilnih antigena na površini stanica u čovjeka i objasnio genske čimbenike koji određuju i reguliraju njihovo stvaranje. Dopisni član HAZU bio je od 1979. Umro je u Palma de Mallorci 6. lipnja 2009. 18. listopada 18. listopada 1987. u Zagrebu je umro hrvatski geograf akademik Josip Roglić. Rodio se 14. ožujka 1906. u Župi Biokovskoj. Diplomirao je geografsko-geološke znanosti na Filozofskom fakultetu u Beogradu 1930. te se usavršavao u Francuskoj, Njemačkoj i Austriji. Od 1946. do 1976. bio je redoviti profesor geografije na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Bavio se reljefom, osobito dinarskim kršem, te valorizacijom jadranske obale, prometnim povezivanjem Hrvatske i regionalnom problematikom. Organizirao je 1947. popis stanovništva Istre i stekao velike zasluge za njeno pripojenje Hrvatskoj, a 1968. je inicirao izgradnju autoceste Zagreb–Split, izgrađenu tek 2005. Redoviti član JAZU bio je od 1969., a od 1960. izvanredni član. 17. listopada 17. listopada 1841. u Pragu se rodio češki liječnik, botaničar i farmakognostičar Bohuslav Jiruš. Diplomirao je medicinu u Pragu 1865., a od 1875. do 1886. bio je prvi profesor botanike na Mudroslovnom fakultetu u Zagrebu gdje je utemeljio utemeljio Botaničko-fiziološki zavod. Ondje je uredio knjižnicu, opremio laboratorij i osnovao herbarijsku zbirku, za koju je tijekom prikupio oko 10.000 primjeraka. Zajedno s Gustavom Janečekom i Vinkom Dvořákom potaknuo je osnivanje Farmaceutskog tečaja 1882., kao i uređenje Botaničkog vrta u Zagrebu otvorenog 1889. Od 1886. predavao je farmakognoziju i farmakologiju u Pragu. Dopisni član JAZU bio je od 1883. Umro je u Pragu 16. studenog 1901. 16. listopada 16. listopada 1923. u Splitu se rodio hrvatski kemičar akademik Vinko Škarić. Diplomirao je na Kemijsko-tehnološkom odjelu Tehničkoga fakulteta u Zagrebu 1951., a usavršavao se u laboratorijima National Research Councila u Ottawi (1957.–1959.) i na sveučilištu Harvard (1960.–1961.). Od 1953. radio je u Institutu Ruđer Bošković kojem je bio direktor od 1966. do 1974. Bavio se preparativnom organskom kemijom te stereokemijom prirodnih spojeva, osobito oligopeptida. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1986. izvanredni član. Od 1991. do 1994. bio je tajnik Razreda za matematičke, fizičke, kemijske i tehničke znanosti. Umro je u Zagrebu 1. siječnja 2006. 15. listopada 15. listopada 1901. u Zagrebu se rodio hrvatski arhitekt i urbanist Juraj Neidhardt. Arhitekturu je diplomirao 1924. u Beču kod Petera Behrensa te je od 1930. do 1932. radio u njegovom atelijeru u Berlinu, a od 1933. do 1935. kod Le Corbusiera u Parizu. Od 1925. do 1928. te od 1935. do 1938. djelovao je u Zagrebu, a zatim trajno odlazi u Sarajevo gdje je od 1953. bio profesor na Arhitektonsko-urbanističkom fakultetu. U Zagrebu je projektirao monumentalni sklop Nadbiskupskog sjemeništa na Šalati (1929.), a u Sarajevu zgrade Izvršnog vijeća i Skupštine BiH (1955.–1979.), Filozofskog fakulteta (1959.) te brojne druge javne i stambene zgrade, kao i urbanističke planove diljem BiH. Dopisni član JAZU bio je od 1963. Umro je u Sarajevu 13. srpnja 1979. 14. listopada 14. listopada 1918. u Mirnovcu kraj Samobora rodio se hrvatski slikar akademik Nikola Reiser. Diplomirao je 1945. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu gdje je bio profesor od 1969. do 1983. i voditelj Majstorske radionice od 1978. do 1985. Školovao se i na Academie Julian u Parizu od 1949. do 1950. Slikao je portrete, krajolike, aktove i mrtvu prirodu. U početku je bio pod utjecajem francuskih postimpresionista, a kasnije, odbacujući socrealizam, približava se apstrakciji. Osim u Hrvatskoj, djelovao je i u Njemačkoj i Švedskoj. Imao je oko 80 samostalnih i preko 300 skupnih izložbi. Redoviti član HAZU bio je od 1986. Umro je u Zagrebu 23. ožujka 2010. 13. listopada 13. listopada 1906. u Varešu se rodio hrvatski skladatelj i glazbeni pedagog Milo Cipra. Diplomirao je germanistiku i filozofiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1931., a 1934. skladanje na Muzičkoj akademiji gdje je bio profesor od 1941. do 1977., a od 1961. do 1971. i dekan. Odgojio je niz suvremenih hrvatskih skladatelja. Kao skladatelj započeo je kao poklonik tzv. ideologije nacionalnoga smjera od koje se postupno udaljuje, a kasnija djela imaju i odlike neobaroka i novoromantizma, kao i dvanaesttonske tehnike. Njegov opus stoga se smatra svojevrsnom okosnicom razvoja hrvatske glazbe 20. stoljeća. Izvanredni član JAZU bio je od 1976. Umro je u Zagrebu 9. srpnja 1985. 11. listopada 11. listopada 1927. u Sisku se rodio hrvatski liječnik akademik Ivan Prpić. Diplomirao je 1952. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu te od 1954. do 1993. radio na Klinici za kirurgiju Kliničkog bolničkog centra Zagreb. Ondje je vodio Odjel za plastičnu i rekonstruktivnu kirurgiju (od 1973. Zavod za plastičnu kirurgiju i kirurgiju dojke), a od 1992. do 1993. bio je i predstojnik Klinike. Bio je redoviti profesor Medicinskog fakulteta od 1974. do 1993. Najviše se bavio plastičnom kirurgijom šake i kirurgijom dojke te je bio pionir metode parcijalne mastektomije. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1990. bio je izvanredni, a od 1986. član suradnik. Pokrenuo je 1991. tradicionalni Akademijin godišnji znanstveni sastanak Bolesti dojke. Umro je u Zagrebu 25. lipnja 2019. 11. listopada 11. listopada 1895. u Splitu se rodio hrvatski skladatelj akademik Jakov Gotovac. Glazbu je učio privatno u Splitu i Zagrebu te na Muzičkoj akademiji u Beču. Od 1923. do 1957. djelovao je u Zagrebu kao kao korepetitor te operetni i operni dirigent Hrvatskog narodnog kazališta i kao zborovođa Akademskoga pjevačkog društva Mladost. Najizrazitiji je predstavnik glavne struje nacionalnog glazbenoga smjera u Hrvatskoj koja se oslanjala na folklor u okvirima kasnoromantične i neoklasicističke estetike. Skladao je osam opera, od kojih je Ero s onoga svijeta (1935.) stekla svjetsku slavu i prevedena na devet jezika, kao i orkestarska djela, zborske kompozicije i solo pjesme. Redoviti član JAZU bio je od 1977. Umro je u Zagrebu 16. listopada 1982. 10. listopada 10. listopada 1908. u Dicmu se rodio hrvatski slikar akademik Frano Šimunović. Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1934. te se usavršavao u Madridu. Od 1935. do 1941. slikao je krajolike iz Dalmacije intenzivnijih boja s vidljivim utjecajem Vincenta van Gogha, za vrijeme Drugog svjetskog rata izrađivao je uglavnom crteže s temama zbjegova i logora, a nakon rata bilježio je krajolike iz Dalmatinske zagore, uglavnom ograde, gomile, međe i krpice obradive zemlje, što će ostati njegova glavna slikarska preokupacija. Ilustrirao je Grimmove Bajke (1958.) i pripovijetke svog oca Dinka Šimunovića Duga i Alkar (1959). Redoviti član HAZU bio je od 1979., a izvanredni član od 1963. Umro je u Zagrebu 28. ožujka 1993. 9. listopada 9. listopada 1892. u Travniku se rodio Ivo Andrić, hrvatski i srpski književnik, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1961. Studirao je filozofiju, slavistiku i povijest u Zagrebu, Beču, Krakovu i Grazu. Književnu karijeru započeo je kao hrvatski književnik, a poslije odlaska u Beograd 1919. počinje pisati na srpskom jeziku. Djelovao je u diplomaciji Kraljevine Jugoslavije, a od 1939. do 1941. bio njen veleposlanik u Berlinu. Nakon 1945. bio je zastupnik u skupštinama BiH i Jugoslavije. Najvažniji dio njegova opusa čine romani i pripovijetke u kojima se bavi temama iz bosanske povijesti, naročito razdobljem osmanske vladavine, od kojih su najpoznatiji romani Na Drini ćuprija i Travnička hronika. Dopisni član JAZU bio je od 1951. Umro je u Beogradu 13. ožujka 1975. 8. listopada 8. listopada 1920. u Črnjima kraj Žminja rodio se hrvatski književnik, publicist, i kulturni povjesničar Zvane Črnja. Kao mlad bio je aktivan u antifašističkom pokretu u Istri, a 1954. apsolvirao je Pravni fakultet u Zagrebu, gdje je radio kao urednik u Vjesniku i dramaturg u Zagreb-filmu. Od 1968. do 1972. bio je urednik časopisa Dometi u Rijeci, a od 1979. do smrti urednik biblioteke Istra kroz stoljeća. Bio je osnivač te od 1969. do 1977. prvi glavni tajnik Čakavskog sabora. Potaknuo je mnoge istarske kulturne manifestacije. Pisao je pjesme, uglavnom na čakavštini, kao i prozu, eseje, scenarije i filmske kritike, a napisao je i djelo Kulturna povijest Hrvatske (1978.). Od 1975. bio je član suradnik JAZU, a od 1983. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 26. veljače 1991. 6. listopada 6. listopada 2003. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik akademik Mladen Sekso. Rodio se u Šibeniku 19. prosinca 1922. Diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu 1952. i djelovao u Kliničkoj bolnici Sestre milosrdnice gdje je od 1975. do 1990. bio predstojnik Klinike za unutarnje bolesti. Na toj je klinici 1959. organizirao endokrinološku službu koja je pod njegovim vodstvom prerasla u Zavod za endokrinologiju, dijabetes i bolesti metabolizma. Pri Klinici je 1981. osnovao Centar za neuroendokrinologiju i bolesti hipofize. Bavio se patofiziologijom štitnjače, proučavajući odnose između hipofize i štitnjače te hipotalamusa i hipofize. Bio je redoviti profesor Medicinskog fakulteta. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni član od 1986. 6. listopada 6. listopada 1930. u Zagrebu se rodio hrvatski književni povjesničar i leksikograf akademik Nikica Kolumbić. Studij kroatistike završio je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1955. Od 1957. bio je asistent na Filozofskom fakultetu u Zadru, od 1962. profesor na Pedagoškoj akademiji u Zadru, zatim od 1976. do 1979. urednik u Leksikografskom zavodu u Zagrebu gdje je bio glavni urednik prvog sveska Hrvatskog biografskog leksikona, a od 1979. do 2002. bio je profesor starije hrvatske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zadru. Uz brojne književnopovijesne radove prepjevao je i komentirao Juditu Marka Marulića (2001). Redoviti član HAZU bio je od 2002., a od 1988. član suradnik. Umro je u Zadru 1. ožujka 2009. 5. listopada 5. listopada 1898. u Apatinu se rodio mađarski i hrvatski književnik akademik Ervin Šinko. Nakon sloma Sovjetske Republike Mađarske (1919.) emigrirao je u Beč, potom u Pariz i Moskvu, a 1939. postao je državljanin Kraljevine Jugoslavije te je od 1945. živio u Zagrebu i počeo pisati na hrvatskom jeziku, pa njegov opus pripada i mađarskoj i hrvatskoj književnosti. Pisao je pjesme na mađarskom, romane i novele na hrvatskom i mađarskom te književne studije, eseje i dnevnik na hrvatskom. U djelima mu dominiraju teme politike i revolucije kao sudbine čovjekova bića, problemi kriza, hereza, sumnji, kao i neprekidna borba protiv staljinističkih dogmi. Redoviti član JAZU bio je od 1960., a od 1950. dopisni član. Umro je u Zagrebu 26. ožujka 1967. 4. listopada 4. listopada 1846. u Vranjicu se rodio hrvatski arheolog i povjesničar Frane Bulić. Teologiju je studirao u Zadru, klasičnu filologiju, klasičnu arheologiju i epigrafiku u Beču, a 1869. zaređen je za svećenika. Od 1883. do 1896. bio je ravnatelj Klasične gimnazije, a od 1883. do 1923. i Arheološkog muzeja u Splitu. Ujedno je bio i konzervator povijesnih i umjetničkih spomenika za Dalmaciju. Bio je i zastupnik u Dalmatinskom saboru te Carevinskom vijeću u Beču. Prozvan je ocem hrvatske arheologije. Glavna su mu istraživanja antičkih i ranokršćanskih spomenika u Solinu, a otkrio je i važne starohrvatske spomenike poput sarkofaga kraljice Jelene. Redoviti član JAZU bio je od 1925., a dopisni član od 1887. Umro je u Zagrebu 29. srpnja 1934. 3. listopada 3. listopada 1992. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt akademik Drago Galić. Rodio se u Zagrebu 9. listopada 1907. Studij arhitekture završio na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, a od 1947. do 1976. bio je profesor na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu. U svojim projektima suvremenim arhitektonskim govorom interpretirao je tradicionalne elemente, a nov pristup oblikovanju prostora potvrdio je projektom stambenih višekatnica. Poštujući načela stroge funkcionalnosti ostvario je djela snažnih plastičnih vrijednosti, poput stambenih blokova u Ulici grada Vukovara. Redoviti član JAZU bio je od 1962., a dopisni od 1950. Od 1964. do 1984. vodio je majstorsku radionicu za arhitekturu JAZU. 2. listopada 2. listopada 1929. u Osijeku se rodio hrvatski matematičar Branko Grünbaum. S obitelji se 1949. preselio u Izrael, te je diplomirao matematiku na Hebrejskom sveučilištu u Jeruzalemu gdje je predavao od 1961. do 1965. Zatim je bio profesor matematike na Sveučilištu Washington u Seattleu od 1966. do 2000. Predavao i na sveučilištima u Kansasu, Los Angelesu i Michiganu. Objavio je 270 znanstvenih radova, uglavnom iz područja diskretne geometrije i teorije apstraktnih poliedara. Osmislio je multiset generalizaciju Venn dijagrama. Zaslužan je i za popularizaciju geometrije. Dopisni član HAZU bio je od 1988. Umro je u Seattleu 14. rujna 2018. 1. listopada 1. listopada 1993. u Stuttgartu je umro hrvatski inženjer strojarstva Fran Bošnjaković. Rodio se u Zagrebu 12. siječnja 1902. Diplomirao je strojarstvo na Tehničkoj visokoj školi u Dresdenu 1925., a od 1926. radio je kao asistent na Tehničkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Od 1928. do 1933. predavao je na Tehničkoj visokoj školi u Dresdenu, zatim na Tehničkom fakultetu u Beogradu do 1936. te ponovno u Zagrebu. Od 1953. predavao je na Tehničkoj visokoj školi u Braunschweigu, a od 1961. do umirovljenja 1968. u Stuttgartu. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1951. do 1952. Bavio se tehničkom termodinamikom. Bio je dopisni član JAZU od 1940. do 1941. te dopisni član HAZU od 1992. do smrti. 1. listopada 1. listopada 1843. u Reštovu na Žumberku rodio se hrvatski povjesničar Tadija Smičiklas. Diplomirao je povijest i geografiju u Beču te od 1870. do 1882. bio profesor na gimnazijama u Rijeci i Zagrebu, a od 1882. do 1905. profesor hrvatske povijesti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je bio i dekan. Autor je prve kritičke sinteze povijesti Hrvata Poviest hrvatska (1879. i 1882.), a 1904. pokrenuo je izdavanje Diplomatičkog zbornika kojem je uredio 11 od ukupno 18 svezaka. Od 1889. do 1901. bio je predsjednik Matice hrvatske, a 1913. bio izabran za prvog počasnog doktora Sveučilišta u Zagrebu kojem je bio rektor od 1888. do 1889. Redoviti član JAZU bio je od 1883., a od 1900. do smrti i predsjednik JAZU. Umro je u Zagrebu 8. lipnja 1914. 28. rujna 28. rujna 1973. u Zagrebu je umro hrvatski fizičar i elektrotehničar akademik Josip Lončar. Rodio se u Đakovu 21. studenog 1891. Fiziku i matematiku studirao je u Zagrebu i Parizu. Od 1921. predavao je teorijsku elektrotehniku, a od 1923. do 1962. osnove elektrotehnike i električna mjerenja na Tehničkoj visokoj školi u Zagrebu (od 1956. Elektrotehnički fakultet). Pojavom radija i televizije istraživao je to područje, sudjelovao u pokretanju Radija Zagreb 1926., a 1930., na samostalno izrađenom prijamniku primao je televizijske slike iz Londona. Kao uporan istraživač i plodan pisac tehničke literature dao je golem doprinos studiju elektrotehnike i električnih mjerenja u Hrvatskoj. Redoviti član JAZU bio je od 1947. 27. rujna 27. rujna 1905. u Tisnom se rodio hrvatski književnik akademik Vjekoslav Kaleb. Diplomirao je na Višoj pedagoškoj školi u Zagrebu 1934. Djelovao je kao učitelj u selima Dalmatinske zagore, na Murteru, u Šibeniku i Zagrebu. Nakon 1945. bio je urednik u časopisima Republika, Književnik i Kolo, tajnik Društva književnika Hrvatske i Matice hrvatske te umjetnički direktor Zagreb filma. U svojim djelima objedinio je tradicionalni model pripovjedne proze s modernom novelistikom. U novelama tematizira život seoske sirotinje u Dalmatinskoj zagori, a najpoznatije djelo mu je roman Divota prašine (1954.). Sudjelovao je i u raspravama o hrvatskom književnom jeziku. Redoviti član HAZU bio je od 1961. Umro je u Zagrebu 13. travnja 1996. 28. rujna 28. rujna 1898. u Raklju u Istri rodio se hrvatski ekonomist i književnik akademik Mijo Mirković. Studirao je filozofiju i slavistiku Zagrebu i Beogradu, a u Berlinu i Frankfurtu na Majni ekonomske i društvene znanosti. Od 1928. do 1941. predavao je na ekonomskim fakultetima u Subotici i Beogradu, a od 1945. do smrti na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu. Objavio je djela posvećena brojnim ekonomskim temama, kao i kulturnopovijesne studije. Značajan je i kao književnik pod pseudonimom Mate Balota, a kultni status u Istri dobila je zbirka pjesama Dragi kamen (1938). Redoviti član JAZU bio je od 1947, a od 1958. do 1961. i glavni tajnik. Pokrenuo je ediciju Građa za gospodarsku povijest Hrvatske. Umro je u Zagrebu 17. veljače 1963. 26. rujna 26. rujna 1985. u Zagrebu je umrla hrvatska povjesničarka umjetnosti i konzervatorica akademkinja Anđela Horvat. Rodila se u Krašiću 18. ožujka 1911. Diplomirala je povijest umjetnosti 1935. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Djelovala je u službi zaštite spomenika u Zagrebu od 1941. do 1970. Kao terenska istraživačica otkrila je i atribuirala mnoge umjetničke spomenike te istraživala spomenike kulture i urbanističke cjeline kontinentalne Hrvatske od sedmog stoljeća do secesije, posebno srednjovjekovnu arhitekturu i burgove, gotičku skulpturu, kao i umjetnost baroka i historicizma. Pisala je monografije o gotici i baroku u Hrvatskoj i objavila je značajne preglede i sinteze hrvatske umjetnosti. Redovita članica JAZU bila je od 1983. 25. rujna 25. rujna 1890. u Splitu se rodio hrvatski slikar i likovni kritičar akademik Jerolim Miše. Školovao se u Splitu, Zagrebu, Rimu i Firenci te od 1923. radio u Zagrebu kao nastavnik u Obrtnoj školi i ženskoj gimnaziji, od 1938. do 1941. bio je profesor na Likovnoj akademiji Beogradu, a od 1943. do 1960. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. U početku je slikao secesijsko-simbolističke kompozicije uz snažan ekspresionistički naboj, a kasnije se okreće realističkim polazištima. Tragao je za umjetničkim idiomom koji bi izrazio hrvatske nacionalne specifičnosti. Slikao je dalmatinske pejzaže i vedute, portrete i mrtvu prirodu. Redoviti član JAZU bio je od 1961., a od 1952. dopisni član. Umro je u Splitu 14. rujna 1970. 24. RUJNA 24. rujna 1836. u Rijeci se rodio hrvatski književnik, pravni i politički pisac i novinar Marijan Derenčin. Pravo je doktorirao u Beču 1860. Bio je predstojnik Odjela za pravosuđe Zemaljske vlade Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije od 1876. do 1883., vladin povjerenik za kazalište, dugogodišnji saborski zastupnik, odvjetnik, kriminolog i penolog. Kao književnik najviše se istaknuo svojim komedijama s političkom tematikom u kojima se obračunavao sa svojim političkim protivnicima i kritizirao neke opće pojave. Komedija Ladanjska opozicija (1896.) najsnažnija je hrvatska scenska satira u 19. stoljeću. Dopisni član JAZU bio je od 1889. Umro je u Zagrebu 8. veljače 1908. 24. rujna 24. rujna 1882. u Virju se rodio hrvatski filolog Franjo Fancev. Studirao je slavistiku i romanistiku u Zagrebu i Beču. Od 1908. je bio knjižničar, a od 1919. do 1927. ravnatelj Sveučilišne knjižnice u Zagrebu, koju je organizirao na suvremenim načelima. Od 1926. bio je profesor starije hrvatske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Dao je važan prilog poznavanju tekstova srednjovjekovne književnosti, dubrovačkih komedija, kajkavske književnosti te Hrvatskog narodnog preporoda. Od 1937. do 1939. bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika. Od 1925. bio je dopisni član JAZU, od 1929. izvanredni, a 1940. redoviti član. Od 1926. do 1943. bio je Akademijin gospodarski tajnik. Umro je u Zagrebu 31. ožujka 1943. 22. rujna 22. rujna 1851. u Osijeku se rodio hrvatski mineralog i petrolog Mijo Kišpatić. Prirodne znanosti je diplomirao u Beču 1873. Od 1882. do 1918. predavao je mineralogiju i petrografiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1894. bio je i ravnatelj Mineraloškog odjela Narodnog muzeja. Obradio je petrografiju Fruške gore, Moslavačke gore, Krndije, Psunja, Kalnika, Medvednice, dijelova Bosne i Dalmacije. Bavio se i seizmologijom i skupio golem materijal o potresima u Hrvatskoj te objavio pionirski rad o vertikalnom gibanju morskoga dna u Jadranu. Napisao je brojne udžbenike iz geoznanosti i bioznanosti i bio veliki popularizator prirodnih znanosti. Od 1883. bio je dopisni, a od 1887. redoviti član JAZU. Umro je u Zagrebu 17. svibnja 1926. 21. rujna 21. rujna 1919. u Sinju se rodio hrvatski književnik akademik Mirko Božić. Pravo je studirao u Beogradu i apsolvirao u Zagrebu 1941. Sudjelovao je u antifašističkoj borbi. Bio je direktor Drame HNK u Zagrebu od 1952. do 1954., a od 1965. do 1969. i intendant te je zaslužan za obnovu zgrade HNK. Bio je i potpredsjednik Sabora SR Hrvatske od 1970. do 1974. i član Predsjedništva SRH od 1974. do 1978. Kao književnik najveći uspjeh postigao je “kurlanskom” romansijerskom trilogijom (Kurlani, Neisplakani, Tijela i duhovi) u kojoj prikazuje ljude iz Dalmatinske zagore u borbi s društvom i prirodnim silama. Uz romane pisao je i pripovijetke i drame. Redoviti član HAZU bio je od 1975. Umro je u Zagrebu 1. kolovoza 1995. 20. rujna 20. rujna 2010. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik i sociolog akademik Eugen Pusić. Rodio se 1. srpnja 1916. u Zagrebu gdje je 1939. diplomirao na Pravnom fakultetu gdje je od 1955. do 1986. predavao upravnu znanost. Predavao je i na pravnim fakultetima u Osijeku, Rijeci, Splitu, Banjoj Luci i Mostaru, kao i u inozemstvu. Bio je ekspert Ujedinjenih naroda za socijalna pitanja u više navrata te savjetnik glavnog tajnika UN-a za organizaciju tehničke pomoći u socijalnim službama. Smatra se utemeljiteljem hrvatskih upravnih znanosti, a dao je i doprinos razvoju socijalne politike i socijalnog rada. Objavio je 35 knjiga te više od 1300 znanstvenih, stručnih i drugih članaka. Redoviti član HAZU bio je od 1983., a izvanredni član od 1975. 19. rujna 19. rujna 1902. u Račišću na Korčuli rodio se hrvatski anglist, komparatist i prevoditelj akademik Josip Torbarina. Anglistiku je diplomirao na Sveučilištu Cambridge 1926., a doktorirao na Sveučilištu u Londonu 1930. Utemeljio je studij anglistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu na kojem je predavao od 1934. do 1974. Bio je šekspirolog svjetskog glasa, autor prijevoda i kritičkih komentara djela Williama Shakespearea (Vesele žene windsorske, Mjera za mjeru, Troilo i Kresida, Macbeth, Romeo i Giulietta, Hamlet i Cymbeline), a bavio se i prijevodima hrvatskih latinista te kontekstualiziranjem starijih hrvatskih pjesnika. Redoviti član JAZU bio je od 1956. Umro je u Stratfordu 22. kolovoza 1986. 18. rujna 18. rujna 1932. u Ravnoj Gori se rodio hrvatski filolog akademik Josip Vončina. Diplomirao je 1956. narodni jezik i književnost te ruski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1960. do 1999. na Katedri za povijest i dijalektologiju hrvatskog jezika. Bavio se poviješću hrvatskog književnog jezika, osobito lingvostilističkom minucioznom raščlambom starijih tekstova. Čakavskomu, štokavskomu i kajkavskomu kraku povijesti hrvatskog književnog jezika dodao je četvrti: ozaljski književnojezični krug. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1986. izvanredni član, a od 1977. član suradnik. Od 1997. do 2003. bio je tajnik Razreda za filološke znanosti. Umro je u Zagrebu 18. listopada 2010. 17. rujna 17. rujna 1929. u Bugojnu se rodio hrvatski inženjer elektrotehnike akademik Hrvoje Babić. Diplomirao je 1955. na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu. Radio je u Institutu Ruđer Bošković od 1955. do 1974., na Visokoj tehničkoj školi u Stockholmu od 1965. do 1967. i na Fakultetu elektrotehnike i računarstva u Zagrebu od 1974. do 2000. Bavio se stabilizacijom elektronskih staza u mikrovalnim akceleratorima, optimalnim otvorima u numeričkoj spektralnoj analizi te metodama projektiranja i realizacije digitalnih filtara. Bio je prorektor za znanost Sveučilišta u Zagrebu od 1991. do 1994. Redoviti član HAZU bio je od 1997. Umro je u Zagrebu 7. lipnja 2015. 15. rujna 15. rujna 1971. u Zagrebu je umro hrvatski pravni povjesničar akademik Ferdo Čulinović. Rodio se u Karlovcu 17. svibnja 1897. Završio je Pravni fakultet u Zagrebu i doktorirao 1922., a zatim do 1942. radio u carinskoj službi i pravosuđu. Od 1943. bio je vijećnik ZAVNOH-a i predstojnik Odjela za pravosuđe. Od 1945. do 1950. na Pravnom fakultetu u Zagrebu predavao je civilno-procesno pravo, razvitak narodne vlasti za vrijeme NOB-a, opću historiju države i prava te teoriju države i prava, a zatim do 1967. historiju države i prava naroda Jugoslavije. Bavio se i temama iz narodnoga, krivičnog i imovinskog, posebice zemljišnoknjižnog prava te pravne povijesti i drugih pravnih područja. Redoviti član JAZU bio je od 1962., a od 1955. dopisni član. 15. rujna 15. rujna 1916. u Zlataru se rodio hrvatski anglist akademik Rudolf Filipović. Diplomirao je 1940. engleski i francuski jezik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao na Katedri za engleski jezik od 1945. do 1983. Zaslužan je za promicanje nastave engleskog jezika u srednjim školama. Napisao je niz udžbenika engleskog jezika za srednje škole, kao i Gramatiku engleskoga jezika (1951). Knjiga Engleski izgovor (1954) znatno je pridonijela primjeni fonetike u nastavi engleskog jezika. Znanstveni su mu se interesi kretali u području kontaktne lingvistike. Uredio je Englesko-hrvatski rječnik koji je doživio više od 20 dopunjenih izdanja. Redoviti član HAZU bio je od 1979., a od 1973. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 20. prosinca 2000. 14. rujna 14. rujna 1923. u Srednjem Selu na Šolti rodio se hrvatski sociolog akademik Josip Županov. Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Zagrebu 1958. i radio kao glavni urednik izdavačkog poduzeća Kultura (poslije Naprijed), te kao istraživač u Institutu za društveno upravljanje (1956.–1962,) i na Ekonomskom institutu u Zagrebu (1963.–1966), gdje je predavao od 1968. do 1973., a zatim do 1993. na Fakultetu političkih znanosti. Bavio se industrijskom sociologijom, strukturom moći, vrijednosnim sustavima i problemima tranzicije. Za redovitog člana HAZU izabran je 1991., od 1988. bio je izvanredni član, a od 1980. član suradnik. Umro je u Zagrebu 12. studenog 2004. 13. rujna 13. rujna 1887. u Vukovaru se rodio hrvatski kemičar Lavoslav Ružička, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1939. Završio je klasičnu gimnaziju u Osijeku i 1908. diplomirao kemiju na Tehničkoj visokoj školi u Karlsruheu gdje je bio asistent do 1912., a zatim je do 1957. djelovao na Saveznoj tehničkoj visokoj školi (ETH) u Zürichu, trajno povezan s domovinom. Istraživao je strukturu piretrina, insekticida dobivenog iz dalmatinskoga buhača, a nakon uspješne sinteze i određivanja strukture muskona i cibetona, važnih u industriji mirisa, bavio se pripravom makrocikličkih spojeva s velikim brojem ugljikovih atoma u prstenu te istraživanjem steroida. Počasni član JAZU bio je od 1940. Umro je u Mammernu u Švicarskoj 26. rujna 1976. 12. rujna 12. rujna 1929. u Tisnom se rodio hrvatski ekolog akademik Milan Meštrov. Diplomirao je biologiju na Prirodoslovno-matematičkome fakultetu 1954. te od 1955. do 2000. predavao ekologiju na Zoologijskome zavodu Biološkog odsjeka PMF-a. Znanstveno područje njegova rada bila je ekologija podzemnih i ekologija kopnenih voda na koje utječe čovjek. Objasnio je kompleksni sinergistički utjecaj zagađenja na strukturu populacija, biocenoza i metaboličke procese u spomenutim ekosustavima. Bio je osnivač Hrvatskog ekološkog društva 1969. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1979., izvanredni, a od 1975. član suradnik. Od 1998. do 2003. bio je tajnik Razreda za prirodne znanosti. Umro je u Zagrebu 8. listopada 2010. 11. rujna 11. rujna 1874. u Krapinici kraj Zlatara rodio se hrvatski skladatelj, orguljaš i teoretičar Franjo Dugan stariji. U Zagrebu je studirao fiziku i matematiku te orgulje privatno, a 1908. diplomirao je kompoziciju na Visokoj muzičkoj školi u Berlinu Od 1912. do smrti bio je stalni orguljaš zagrebačke prvostolnice, a od 1920. do 1941. nastavnik na Muzičkoj akademiji u Zagrebu gdje je predavao polifone discipline, orgulje i kompoziciju. Odgojio je mnoge istaknute koncertne i crkvene orguljaše. Uz skladbe za orgulje skladao je i komornu glazbu, a 1908. i prvu violinsku sonatu u Hrvatskoj te gudačke kvartete. Pisao je i glazbene priručnike i teorijske radove. Redoviti član JAZU bio je od 1921., a od 1919. dopisni član. Umro je u Zagrebu 12. prosinca 1948. 10. rujna 10. rujna 2011. u Zagrebu je umro hrvatski botaničar citolog akademik Zvonimir Devidé. Rodio se u Lenartu u Sloveniji 6. kolovoza 1921. Prirodne znanosti studirao je na filozofskim fakultetima u Zagrebu i Beču. Od 1948. do 1986. predavao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Bavio se istraživanjem fine građe i funkcije biljne stanice te znanstvenom mikroskopijom. Objasnio je staničnu građu velikih bezbojnih sumpornih bakterija i dao prilog njihovoj taksonomiji. Bio je osnivač i prvi voditelj Laboratorija za elektronsku mikroskopiju Instituta Ruđer Bošković (1954.–1973) te prvi predsjednik Hrvatskog biološkog društva od 1974. do 1976. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1973. izvanredni član. 8. rujna 8. rujna 1858. u Praputnjaku kraj Bakra rodio se hrvatski pravnik i političar Josip Šilović. Diplomirao je 1884. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1894. bio profesor građanskog i parničnog postupka, kaznenog prava i kaznenog postupka te filozofije prava. Znatno je unaprijedio hrvatsko kazneno pravo. Kao dugogodišnji predsjednik Narodne zaštite – Saveza dobrotvornih društava bio je poznat i kao veliki dobrotvor, naročito djece. Od 1898. do 1899. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu, do 1918. u više mandata bio je zastupnik u Hrvatskom saboru i delegat u Ugarsko-hrvatskom saboru, a od 1929. do 1931. prvi ban Savske banovine. Od 1911. bio je dopisni član JAZU. Umro je u Zagrebu 9. svibnja 1939. 8. rujna 8. rujna 1920. u Dubašnici na Krku rodio se hrvatski povjesničar umjetnosti, arheolog i paleograf akademik Branko Fučić, vodeći stručnjak i promicatelj glagoljaške baštine. Diplomirao je povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1944. i do 1946. radio u Konzervatorskom zavodu u Zagrebu, zatim do 1948. u Konzervatorskom zavodu za Istru i Hrvatsko primorje u Rijeci te do 1990. u Historijskom institutu JAZU u Zagrebu. Bavio se terenskim istraživanjima i obradom kulturnopovijesnih spomenika, posebno zidnog slikarstva te glagoljske epigrafike u Istri, Primorju i na kvarnerskim otocima. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1983. izvanredni član, a od 1975. član suradnik. Umro je u Zagrebu 31. siječnja 1999. 7. rujna 7. rujna 1988. u Zagrebu je umro hrvatski fizičar Gaja Alaga. Rodio se u Svetozaru Miletiću kraj Sombora 3. kolovoza 1924. Diplomirao je 1950. na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu gdje je do smrti bio profesor u Zavodu za teorijsku fiziku. Bio je i urednik znanstvenog časopisa Fizika od 1978. do 1988. Otkrio je izborna pravila za kolektivni model atomske jezgre i izborna pravila za beta-prijelaze i gama-prijelaze u slučaju jake deformacije čestičnih orbitala. U svjetskoj znanosti ta se otkrića citiraju kao Alagina pravila (Alaga rules). Razvio je model nuklearne grozdaste strukture s vezanjem triju čestica na vibracije i otkrio izborna pravila za tip kvazirotacijskih vrpca. Izvanredni član JAZU bio je od 1968. 6. rujna 6. rujna 1910. u Trstu se rodio hrvatski povjesničar i pravnik Danilo Klen. Pravo je diplomirao u Zagrebu 1934. te radio u upravi Savske banovine, Banovine Hrvatske, NDH i NR Hrvatske. Od 1952. radio je u Jadranskom institutu JAZU u Rijeci i predavao gospodarsku povijest Jugoslavije na Ekonomskom fakultetu u Rijeci. Od 1966. do 1973. bio je direktor Historijskog arhiva u Rijeci. Istraživao je gospodarsku, pravnu, pomorsku i kulturnu povijest zapadne Hrvatske i temeljito analizirao statute, urbare i bilježničke spise Istre i Kvarnera, povezavši njihov sadržaj s povijesno-gospodarskim zbivanjima. Član suradnik JAZU bio je od 1977. Umro je u Rijeci 12. travnja 1990. 4. rujna 4. rujna 1913. u Imabari se rodio japanski arhitekt i urbanist Kenzō Tange. Arhitekturu je diplomirao 1938. na Sveučilištu u Tokiju gdje je predavao od 1946. do 1974. Bio je glavni predstavnik funkcionalizma u suvremenoj japanskoj arhitekturi. Svojim je građevinama uspijevao suvremeno interpretirati tradicionalne elemente japanskog graditeljstva. U Japanu je projektirao izložbene paviljone (Centar mira u Hirošimi 1955.), zgrade gradske uprave (gradske vijećnice u Tokiju 1957. i 1992.), umjetničke centre i sportske objekte (Nacionalni stadion u Tokiju 1964), kao i katedralu u Tokiju 1964. Izradio je urbanističke planove za Tokijski zaljev i Skoplje. Dopisni član HAZU bio je od 1981. Umro je u Tokiju 22. ožujka 2005. 3. rujna 3. rujna 1992. na Silbi je umro hrvatski skladatelj akademik Bruno Bjelinski. Rodio se u Trstu 1. studenog 1909. U Zagrebu je 1934. diplomirao i doktorirao pravo, a 1936. i studij kompozicije na Muzičkoj akademiji gdje je od 1945. do 1977. bio profesor kontrapunkta, a od 1960. i polifonske kompozicije. Kao skladatelj razvio je prepoznatljiv individualni stil neoklasicističkih obilježja kojim dominira osobito izražajni, nerijetko egzotično impulzivan ritamski element. Skladao je 6 opera, 15 simfonija, 6 simfonijeta, 22 solistička koncerta za klavir, violinu, violu, violončelo, flautu, obou, klarinet, fagot, 15 glazbeno-scenskih djela, a pisao je i skladbe za djecu. Redoviti član HAZU bio je od 1988. 2. rujna 2. rujna 1947. u Vođincima kod Vinkovaca rodio se hrvatski jezikoslovac akademik Marko Samardžija. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu završio je studij hrvatskog jezika i jugoslavenskih književnosti te filozofije 1971. Od 1973. do 2017. predavao je na Katedri za hrvatski standardni jezik, a kao profesor često je gostovao i u inozemstvu. Od 2000. do 2001. bio je ravnatelj Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje. Bio je autor, urednik i priređivač oko 30 znanstveno-stručnih radova o sintaksi, leksikologiji i povijesti hrvatskog standardnog jezika. Za redovitog člana HAZU izabran je 2018. kada je postao i voditelj Zavoda za lingvistička istraživanja HAZU. Umro je u Zaprešiću 19. veljače 2019. 1. rujna 1. rujna 1888. u Brodskom Drenovcu rodio se hrvatski liječnik akademik Andrija Štampar. Medicinu je diplomirao u Beču 1911., a od 1919. do 1930. bio je načelnik higijenskog odjeljenja Ministarstva narodnog zdravlja. Utemeljio je zdravstvenu službu u tadašnjoj Jugoslaviji i organizirao 250 higijenskih ustanova, među kojima niz domova zdravlja, omogućivši zdravstvenu skrb širokim slojevima pučanstva. Od 1931. djelovao je u europskim zemljama i SAD-u, a od 1933. do 1936. u Kini, gdje je reorganizirao javnu zdravstvenu službu. Bio je jedan od osnivača Svjetske zdravstvene organizacije 1946. Od 1945. do 1946. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Za redovitog člana JAZU izabran je 1947. te je do smrti bio predsjednik. Umro je u Zagrebu 26. lipnja 1958. 31. kolovoza 31. kolovoza 1919. u Križevcima se rodio hrvatski kemičar akademik Drago Grdenić. Diplomirao je kemiju s fizikom 1942. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te se specijalizirao u Moskvi i Oxfordu. Na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu utemeljio je Zavod za opću i anorgansku kemiju i bio njegov predstojnik od 1952. do 1982., a od 1960. bio redoviti profesor. Osnovao je zagrebačku školu strukturne kemije, utemeljio rendgensku strukturnu analizu u Hrvatskoj, razvio kemiju živinih spojeva te kompleksnih spojeva metala i poluvodiča, a bavio se i poviješću kemije. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1976. do 1979. Redoviti član HAZU bio je od 1973., od 1959. izvanredni, a od 1973. do 1975. glavni tajnik. Umro je u Zagrebu 7. rujna 2018. 30. kolovoza 30. kolovoza 2004. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt akademik Miroslav Begović. Rodio se u Osijeku 31. kolovoza 1925. Diplomirao je 1952. na Arhitektonskom odsjeku Tehničkog fakulteta u Zagrebu, a od 1964. bio profesor na Arhitektonskom fakultetu. Od 1952. do 1964. radio je u Zavodu za arhitekturu i urbanizam Instituta za likovne umjetnosti JAZU. Bavio se turističkom izgradnjom, arhitekturom muzeja i galerija, radnim prostorima te arhitektonskim intervencijama u povijesnim sredinama. Najznačajnije djelo mu je blok između Tkalčićeve i Radićeve ulice u Zagrebu (1988.). Redoviti član HAZU bio je od 1990., a od 1988. izvanredni član. Od 1998. do 2003. bio je potpredsjednik HAZU. 29. kolovoza 29. kolovoza 2003. u Salzburgu je umro hrvatski povjesničar i publicist Eduard Čalić. Rodio se u Marčani u Istri 14. listopada 1910. Pravni fakultet završio je 1937. u Zagrebu, a doktorirao povijest na Filozofskom fakultetu u Zapadnome Berlinu 1963. Od 1936. do 1941. bio je novinar zagrebačkih Novosti i dopisnik iz Berlina, a nakon 1945. pisao je za mnoge svjetske novine te bio glavni tajnik Europskog komiteta za znanstveno proučavanje uzroka i posljedica II. svjetskog rata u Luksemburgu. Bio je jedan od vodećih povjesničara nacizma i Trećega Reicha. U svojim djelima daje prikaze koncentracijskih logora i plinskih komora, obrađuje “konačno rješenje židovskog pitanja” i nacističku ideologiju. Dopisni član HAZU bio je od 2002. 27. kolovoza 27. kolovoza 1853. u Milčetićima na otoku Krku rodio se hrvatski književni povjesničar, filolog, etnograf i folklorist Ivan Milčetić. Slavensku i klasičnu filologiju studirao je u Zagrebu i Pragu te bio gimnazijski profesor u Zagrebu, Rijeci i Varaždinu. Bavio se uglavnom problemima starije hrvatske književnosti. Pisao je i dijalektološke rasprave te one o hrvatskom jezičnom standardu. Osobite su mu zasluge u proučavanju hrvatskog glagoljaštva. Jedan je od utemeljitelja hrvatske etnologije i prvi urednik Zbornika za narodni život i običaje Južnih Slavena (1896). Među prvima je istraživao kulturu, tradiciju i jezik gradišćanskih i moravskih Hrvata. Dopisni član JAZU bio je od 1893. Umro je u Varaždinu 26. listopada 1921. 26. kolovoza 26. kolovoza 1879. u Zagrebu se rodio hrvatski povjesničar umjetnosti, glazbeni pisac i likovni kritičar Artur Schneider. Filozofski fakultet završio je u Beču. Od 1919. bio je upravitelj Grafičke zbirke Nacionalne sveučilišne biblioteke, a od 1928. do smrti ravnatelj Strossmayerove galerije starih majstora. Od 1922. bio je profesor povijesti umjetnosti na Filozofskom fakultetu. Pisao i objavljivao studije i osvrte o hrvatskim renesansnim umjetnicima koji su djelovali izvan Hrvatske, o slikama iz Strossmayerove galerije i o grafici u zagrebačkim zbirkama. Za Likovni arhiv JAZU popisao je i snimio velik broj umjetnina po Hrvatskoj. Od 1919. do smrti bio je tajnik Hrvatskog glazbenog zavoda. Za redovitog člana JAZU izabran je 1931. Umro je u Zagrebu 10. ožujka 1946. 26. kolovoza 26. kolovoza 1909. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik i političar Fran Vrbanić. Rodio se u Gospiću 1. studenog 1847. Pravo je doktorirao u Beču 1872., a na Pravnom fakultetu u Zagrebu predavao je od 1873. trgovačko i mjenično pravo te statistiku. Zaslužan je za osnivanje Statističkog ureda u Zagrebu 1875. Hrvatsku pravnu znanost zadužio je analizama na polju statistike te trgovačkog, državnog i upravnog prava. Bio je i saborski zastupnik u više mandata (1877.–1882., 1887–1892., 1897.–1908.), kao i rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1886. do 1887. te od 1901. do 1902. Redoviti član JAZU bio je od 1886., od 1894. do 1896. bio je književni tajnik, a od 1896. do smrti gospodarski tajnik JAZU. 24. kolovoza 24. kolovoza 1936. u Krasu na otoku Krku rodio se hrvatski povjesničar i arhivist akademik Petar Strčić. Diplomirao je povijest na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1961. te do 1978. radio u Sjevernojadranskom institutu JAZU u Rijeci. Od 1978. do 1990. bio je ravnatelj Arhiva Hrvatske, a od 1990. do 2005. upravitelj Arhiva HAZU. Djelovao je i kao profesor na fakultetima u Zagrebu, Rijeci i Puli. Uglavnom se bavio poviješću zapadnog dijela Hrvatske, posebno hrvatskim narodnim preporodom u Istri i na kvarnerskim otocima te razdobljem između dva svjetska rata. Za redovitog člana HAZU izabran je 2000., a od 1992. bio je član suradnik. Od 2001. do smrti bio je voditelj Zavoda za povijesne i društvene znanosti HAZU u Rijeci. Umro je u Rijeci 23. lipnja 2019. 23. kolovoza 23. kolovoza 1974. u Opatiji je umro hrvatski matematičar akademik Željko Marković. Rodio se u Požegi 20. veljače 1889. Studirao je matematiku u Zagrebu, Pragu i Göttingenu te se usavršavao u Parizu. Od 1918. bio je profesor matematike na Tehničkom faklultetu u zagrebu, a od 1949. do umirovljenja 1962. na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Od 1954. do 1955. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se matematičkom analizom i njezinom primjenom, posebno linearnim diferencijalnim i integralnim jednadžbama, matematičkim idejama u antici, kao i nebeskom mehanikom. Zaslužan je za osnutak Instituta za povijest prirodnih, matematičkih i medicinskih znanosti JAZU 1960. Redoviti član JAZU bio je od 1931. 22. kolovoza 22. kolovoza 1930. u Karlovcu se rodio hrvatski arhitekt akademik Boris Magaš. Diplomirao je arhitekturu 1955. na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1956. bio asistent, a od 1974. predavao je na Fakultetu graditeljskih znanosti. Realizirao je niz građevina jedinstvenog arhitektonskog rukopisa od kojih su neke antologijska djela hrvatske arhitekture, a među njima je najpoznatiji Hajdukov stadion u Splitu iz 1979. Projektima u turističkim ljetovalištima Solaris kraj Šibenika i Haludovo na Krku anticipirao je postmodernizam. Među teorijskim radovima najznačajnija mu je knjiga Arhitektura: pristup arhitektonskom djelu iz 2012. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1988. izvanredni član. Umro je u Rijeci 24. listopada 2013. 21. kolovoza 21. kolovoza 1920. u Zagrebu se rodio hrvatski biolog akademik Nikola Škreb. Diplomirao je 1948. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu gdje je radio u Zavodu za biologiju, a od 1967. bio i redoviti profesor. Od 1962. do 1972. bio je ravnatelj Instituta za biologiju Sveučilišta u Zagrebu. Bio je osnivač zagrebačke embriološke škole koja je prva u svijetu započela eksperimentalna razvojnobiološka istraživanja na sisavcima. Provodio je eksperimente presađivanja embrija, razvio je metodu kultiviranja embrija in vitro te proučavao embrionalno podrijetlo teratoma i teratokarcinoma. Bavio se i popularizacijom znanosti. Od 1968. bio je izvanredni, a od 1979. redoviti član JAZU. Od 1972. do 1973. bio je glavni tajnik. Umro je u Zagrebu 3. ožujka 1993. 20. kolovoza 20. kolovoza 1894. u Kamenjaku kraj Crikvenice rodio se hrvatski književni povjesničar i kritičar akademik Antun Barac. Diplomirao je 1917. jugoslavenske književnosti, njemački, filozofiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je bio profesor jugoslavenskih književnosti od 1930. Primjenom komplementarnih metoda u svojim književnopovijesnim djelima i monografijama o pojedinim hrvatskim književnicima presudno je utjecao na razvoj suvremene hrvatske znanosti o književnosti i književne kritike. Od 1950. do 1951. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Redoviti član HAZU/JAZU bio je od 1944., a od 1952. prvi direktor Instituta za jezik i književnost JAZU. Umro je u Zagrebu 1. studenog 1955. 19. kolovoza 19. kolovoza 1994. u Big Suru u Kaliforniji umro je američki kemičar Linus Pauling, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1954. i Nobelove nagrade za mir 1962. Rodio se 28. veljače 1901. u Portlandu. Diplomirao je kemijsko inženjerstvo u Pasadeni i usavršavao se u Münchenu, Kopenhagenu, Zürichu i Londonu. Predavao je na Kalifornijskom tehnološkom institutu, a zatim u Santa Barbari, San Diegu i Stanfordu. Postavio je temelje suvremene kristalokemije, objasnio djelomičnu ionsku narav kemijske veze te zajedno sa suradnicima odredio strukturu više aminokiselina. Bio je jedan od osnivača pokreta protiv pokusa s nuklearnim naoružanjem, a 1991. potpisao je Apel nobelovaca za mir u Hrvatskoj. Počasni član HAZU bio je od 1994., a dopisni član od 1966. 18. kolovoza 18. kolovoza 1911. u Vukovaru se rodio hrvatski muzeolog Antun Bauer. Diplomirao je povijest i arheologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1935. Od 1937. do 1952. bio je prvi ravnatelj Gipsoteke (danas Gliptoteka HAZU), zatim do 1966. Hrvatskog školskog muzeja, a do 1975. Muzejskog dokumentacijskog centra. Od 1986. do 1989. bio je i voditelj i predavač poslijediplomskog studija muzeologije. Skupljao je umjetnine, povijesno-umjetničku literaturu, dokumentaciju i građu te vlastitim zbirkama osnovao ili sudjelovao pri osnivanju mnogih muzeja i galerija u Hrvatskoj. Zaslužan je za spašavanje spomenika bana Josipa Jelačića nakon uklanjanja sa središnjeg zagrebačkog trga 1947. Umro je u Zagrebu 9. travnja 2000. 17. kolovoza 17. kolovoza 1915. u Dubrovniku se rodio hrvatski povjesničar i arhivist Bernard Stulli. Diplomirao je 1941. na Pravnom fakultetu u Zagrebu, a 1977. doktorirao povijest na Filozofskom fakultetu u Zadru. Od 1949. bio je voditelj Jadranskog instituta JAZU, a od 1958. do 1978. ravnatelj Arhiva Hrvatske u Zagrebu. Proučavao je političku, gospodarsku, društvenu i pravnu povijest hrvatskih primorskih gradova, posebno Dubrovnika. Bavio se i talijanskim iredentizmom i imperijalizmom na Jadranu, talijansko-jugoslavenskim odnosima te južnoslavenskim pitanjem u Austro-Ugarskoj. Svojom je djelatnošću postavio temelje arhivskog zakonodavstva i suvremene arhivistike u Hrvatskoj. Član suradnik JAZU bio je od 1983. Umro je u Zagrebu 9. listopada 1985. 16. kolovoza 16. kolovoza 1873. u Vrhovcu kraj Ozlja rodio se hrvatski klasični filolog i književni povjesničar Đuro Körbler. Diplomirao je klasičnu filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1907. do smrti bio profesor. Od 1914. do 1915. bio je i rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se grčkim i latinskim autorima primjenjujući komparativni pristup. Objavio je i opsežne radove o hrvatskim latinistima, posebno dubrovačkima. Priredio je izdanja latinskih, hrvatskih i talijanskih tekstova iz starije književnosti. Od 1908. bio je dopisni, od 1915. redoviti član JAZU., a od 1920. do 1926. i njen književni tajnik. Umro je u Zagrebu 4. studenog 1927. 15. kolovoza 15. kolovoza 1883. u Vrpolju u Slavoniji rodio se hrvatski kipar Ivan Meštrović. Djetinjstvo je proveo u Otavicama kraj Drniša, a školovao se na Likovnoj akademiji u Beču. Bio je središnja osoba hrvatske likovne umjetnosti prve polovice 20. stoljeća, a bogatim opusom od preko 3000 djela stekao je svjetsku slavu. Njegovi javni spomenici pripadaju među simbole hrvatske kulture i nacionalnog identiteta. Bio je prvi rektor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu od 1923. do 1942. kad odlazi u emigraciju. Od 1947. živio je u SAD-u gdje je umro 16. siječnja 1962. u South Bendu. Od 1919. bio je počasni, a od 1934. do 1941. i redoviti član JAZU. Njegov spomenik Josipa Jurja Strossmayera u Zagrebu nalazi se u Akademijinom logu. 14. kolovoza 14. kolovoza 2004. u Krakovu je umro Czesław Miłosz, poljski književnik i dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1980. Rodio se u mjestu Šeteniai u današnjoj Litvi 30. lipnja 1911. U mladosti je živio u Vilniusu, Parizu i Varšavi, a od 1951. u SAD-u gdje je bio profesor na sveučilištima u Berkleyu i Harvardu. Osim zbirki poezije objavio je brojne romane, eseje i prijevode. Djela su mu obilježena temama katastrofizma, intelektualnom introspekcijom i zabrinutošću za sudbinu kulture, a progovarao je i o suvremenim problemima Poljske pod komunističkom vlašću. Najvažnije djelo mu je Zasužnjeni um, esejistička analiza staljinizma. Za dopisnog člana HAZU izabran je 1992. 13. kolovoza 13. kolovoza 1884. u Orahovici se rodio hrvatski filolog Stjepan Ivšić. Studirao je hrvatski jezik i klasičnu filologiju u Zagrebu i Krakovu te učio slavenske jezike u Pragu, Sankt Peterburgu, Moskvi i Kijevu. Od 1914. predavao je na Katedri za slavensku filologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1940. do 1943. Bavio se etimologijom, akcentologijom i dijalektologijom, a bio je i vrstan poznavatelj i tumač hrvatske glagoljičke baštine. Od 1920. bio je dopisni, od 1925. izvanredni, a od 1929. do 1947. redoviti član JAZU. Zaslužan je za prijenos Bašćanske ploče iz Jurandvora u Akademijinu palaču u Zagrebu 1934. Umro je u Zagrebu 14. siječnja 1962. 12. kolovoza 12. kolovoza 1896. u Zagrebu se rodio hrvatski pravnik akademik Juraj Andrassi. Diplomirao je 1919. na Pravnom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1928. do 1966. predavao međunarodno javno pravo. Predavao je i na Akademiji za međunarodno pravo u Haagu 1937. i 1951. te na doktorandskim tečajevima u Kairu od 1960. do 1962. Od 1969. do 1971. bio je predsjednik Instituta za međunarodno pravo. Sudjelovao je u rješavanju praktičnih međunarodnopravnih pitanja, uz ostalo u pripremama za mirovnu konferenciju u Parizu 1946., izgradnji hidroenergetskog sustava Đerdap, kodificiranju ratnog prava te korištenju vodenih tokova, osobito Jadranskog mora. Redoviti član JAZU bio je od 1963., a dopisni od 1955. Umro je u Zagrebu 20. prosinca 1977. 11. kolovoza 11. kolovoza 1985. u Zagrebu je umro hrvatski književni povjesničar i rusist Josip Badalić. Rodio se u Deanovcu kraj Ivanić Grada 7. lipnja 1888. Klasičnu filologiju i slavistiku studirao je u Zagrebu i Berlinu. Radio je kao knjižničar u Sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu od 1919. do 1945., a bio je i ravnatelj Drame HNK u Zagrebu od 1940. do 1941. Utemeljio je 1945. Katedru za rusku književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao do umirovljenja 1959. Pisao je slavističke rasprave i oglede iz ruske književnosti, posebno dramske i komparatističke studije o hrvatsko-ruskim književnim vezama, te prevodio s ruskog. Redoviti član JAZU bio je od 1948. do 1955. 10. kolovoza 10. kolovova 1874. u Zagrebu je umro hrvatski pravnik i zoolog Živko Vukasović. Rodio se u Beravcima kraj Slavonskog Broda 23. listopada 1829. Studirao je pravo i biologiju u Beču i Grazu te bio profesor na gimnazijama u Vinkovcima, Osijeku, Križevcima i Rijeci. Bio je i pisar Hrvatske dvorske kancelarije u Beču od 1865. do 1869., a zatim je bio u službi Komande Vojne krajine u Zagrebu i školski nadzornik za graničarske škole. Napisao je nekoliko školskih udžbenika u kojima je zoološkim člancima pridonio stvaranju hrvatskog zoološkog nazivlja. Bio je jedan od prvih redovitih članova JAZU izabranih 1866. 9. kolovoza 9. kolovoza 2002. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik akademik Ljubomir Čečuk. Rodio se u Omišu 24. ožujka 1920. Studij medicine završio je 1946. u Zagrebu te specijalizirao kirurgiju u Skoplju i urologiju u Beogradu. Od 1953. radio u zagrebačkoj Klinici za kirurgiju gdje je vodio Urološki odjel koji je 1970. osamostalio u Kliniku za urologiju i vodio je do umirovljenja 1986. Ondje je osnovao Centar za hemodijalizu i Centar za tipizaciju tkiva. Uveo je nove operativne metode rekonstruktivnih zahvata na odvodnim mokraćnim putovima te originalna rješenja u operacijama bubrežnih kamenaca. Bio je redoviti profesor Medicinskog fakulteta. Redoviti član HAZU bio je od 1990., a od 1981. izvanredni. 8. kolovoza 8. kolovoza 1987. u Zagrebu je umro hrvatski matematičar i fizičar akademik Danilo Blanuša. Rodio se u Osijeku 7. prosinca 1903. Završio je studij elektrotehnike, fizike i matematike u Zagrebu i Beču. Profesor matematike na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu bio je od 1944. do 1975. Glavno područje znanstvenog rada bili su problemi izometričkog smještanja prostornih oblika s konstantnom zakrivljenošću u višedimenzionalne prostore konstantne zakrivljenosti. Konstruirao je netrivijalni trivalentni graf neobojiv s tri boje, poznat kao Blanušin graf. Bavio se i teorijom relativnosti te je dao korigirane formule za transformaciju temperature i količine topline. Redoviti član JAZU bio je od 1958. 7. kolovoza 7. kolovoza 1879. u Zagrebu se rodio hrvatski slikar i povjesničar umjetnosti Branko Šenoa. Bio je sin književnika Augusta Šenoe. U Zagrebu je završio studij prava i filozofije te doktorirao 1912. iz povijesti umjetnosti. Pohađao je privatnu slikarsku školu Otona Ivekovića te grafički tečaj Mencija Clementa Crnčića. Od 1907. bio je nastavnik, a od 1918. do 1924. ravnatelj Akademije likovnih umjetnosti. Od 1935. do 1938. bio je intendant Hrvatskoga narodnog kazališta. Slikao je uglavnom vedute starog Zagreba, krajolike Turopolja i Dalmacije te izrađivao kazališnu scenografiju i kostime. Autor je današnjeg grba i zastave Zagreba. Dopisni član JAZU bio je od 1931. Umro je u Zagrebu 4. prosinca 1939. 6. kolovoza 6. kolovoza 1961. u Kopenhagenu je umro danski arhitekt i arheolog Ejnar Dyggve. Rodio se u Liepāji u Latviji 17. kolovoza 1887. Od 1922. istraživao je antički i starokršćanski lokalitet u Solinu te od 1929. do 1932. bio arhitekt konzervator Arheološkog muzeja u Splitu. Sve do 1960. istraživao je i na drugim arheološkim lokalitetima u Dalmaciji. Dao je značajan doprinos proučavanju, vrednovanju i znanstvenoj obradi hrvatskih starina, graditeljskog i kulturnog naslijeđa Solina, Splita i Dalmacije, kao i određenju položaja hrvatskog graditeljstva unutar sredozemnog i jadranskog kulturnog kruga. Dopisni član JAZU bio je od 1948. 5. kolovoza 5. kolovoza 1914. u Zagrebu se rodio hrvatski skladatelj akademik Stjepan Šulek. Studirao je violinu na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, a iz kompozicije se obrazovao samostalno te kod Blagoja Berse. Isprva je djelovao kao komorni glazbenik i dirigent, a od 1947. kao profesor kompozicije na Muzičkoj akademiji. Odgojivši generacije suvremenih hrvatskih skladatelja značajno je pridonio podizanju zanatske razine skladanja u Hrvatskoj. Kao skladatelj simfonija, koncerata, gudačkih kvarteta i opera bio je neoklasicist te se odlučno protivio modernističkim inovacijama. Od 1948. bio je dopisni, a od 1954. redoviti član JAZU. Od 1954. do 1978. bio je prvi tajnik današnjeg Razreda za glazbenu umjetnost i muzikologiju. Umro je u Zagrebu 16. siječnja 1986. 4. kolovoza 4. kolovoza 1929. u Somboru se rodio hrvatski liječnik, političar i diplomat akademik Zdenko Škrabalo. Diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu 1953. i radio u današnjoj Kliničkoj bolnici “Merkur” gdje je 1961. osnovao i vodio Zavod za dijabetes, endokrinologiju i bolesti metabolizma “Vuk Vrhovac”. Od 1976. bio je redoviti profesor Medicinskog fakulteta. Kao glavni predstavnik Zagrebačke dijabetološke škole izradio je sa suradnicima tzv. hrvatski model zdravstvene zaštite bolesnika sa šećernom bolesti priznat na svjetskoj razini. Od 1992. do 1993. bio je ministar vanjskih poslova Republike Hrvatske, a zatim do 2000. veleposlanik u Švicarskoj i Mađarskoj. Redoviti član HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 12. siječnja 2014. 3. kolovoza 3. kolovoza 1832. u Rijeci se rodio hrvatski skladatelj Ivan Zajc. Studij kompozicije završio je u Milanu 1855. te do 1862. djelovao kao nastavnik glazbene škole u Rijeci, a zatim do 1870. kao skladatelj u Beču. Od 1870. do smrti djelovao je u Zagrebu, kao prvi ravnatelj Opere koju je vodio do 1889., te ravnatelj glazbene škole Hrvatskog glazbenog zavoda. Bio je središnja osoba hrvatskog glazbenog života svoga vremena, uspoređivan s Giuseppeom Verdijem. Opus mu broji više 1100 djela, od čega 19 opera (najpoznatija Nikola Šubić Zrinjski), 26 opereta, oko 300 zborova, oko 80 orkestralnih djela, oko 100 komornih i glasovirskih skladbi te oko 170 popijevki. Za počasnog člana JAZU izabran je 1912. Umro je u Zagrebu 16. prosinca 1914. 2. kolovoza 2. kolovoza 2008. u Zagrebu je umro hrvatski inženjer građevinarstva akademik Riko Rosman. Rodio se u Ljubljani 22. svibnja 1927. Diplomirao je 1954. na Građevinskom odsjeku Tehničkog fakulteta u Zagrebu, a doktorirao 1960. u Münchenu. Od 1957. predavao je na Katedri za betonske konstrukcije Arhitektonsko-geodetsko-građevinskog fakulteta u Zagrebu, a od 1971. do 1994. na Arhitektonskom fakultetu gdje je predavao kolegije teorija konstrukcija i betonske konstrukcije, a uveo je i kolegij nosive konstrukcije. Bio je vodeći hrvatski stručnjak za građevinske nosive konstrukcije. Autor je mnogobrojnih radova iz područja teorije konstrukcija. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1990. izvanredni član, a od 1988. član suradnik. 1. kolovoza 1. kolovoza 2006. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac i pedagog Stjepko Težak. Rodio se u Požunu kraj Ozlja 26. srpnja 1926. Diplomirao je 1954. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je bio profesor metodike nastave hrvatskog jezika i metodike nastave filma od 1978. do 1996, a od 1961. do 1978. predavao je na Pedagoškoj akademiji. Bio je autor mnogih školskih udžbenika hrvatskog jezika i priručnika za nastavnike te uz Stjepana Babića koautor Gramatike hrvatskog jezika (1966.). Dao je značajan doprinos hrvatskoj dijalektologiji. Od 1957. do 1975. bio je urednik dječjeg časopisa Modra lasta. Član suradnik HAZU bio je od 1994. i predsjednik Odbora za dijalektologiju. 1. kolovoza 1. kolovoza 1921. u Vukovaru se rodio hrvatski kemičar akademik Dragutin Fleš. Diplomirao je 1946. na Kemijskom odjelu Tehničkog fakulteta u Zagrebu i stručno se usavršavao u SAD-u. Radio je u tvornici Pliva, Organsko-kemijskoj industriji – OKI kao direktor istraživačkog instituta te u Ini kao voditelj istraživanja polimera. Od 1975. bio je i profesor Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Zagrebu. Utemeljitelj je polimernih znanosti u Hrvatskoj. Bavio se sintezom i određivanjem apsolutne konfiguracije prirodnih i sintetskih organskih spojeva te sintezom i karakterizacijom polimera i kopolimera. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1981. izvanredni član. Od 1997. do 2003. bio je prvi tajnik Razreda za tehničke znanosti. Umro je u Zagrebu 11. lipnja 2005. 30. srpnja 30. srpnja 1949. u Zagrebu je umro hrvatski književnik i kritičar Branimir Livadić. Rodio se 30. rujna 1871. u Samoboru. Studirao je filozofiju i germanistiku u Zagrebu i Beču. Od 1896. do 1920. radio je kao gimnazijski profesor u Zagrebu, Varaždinu, Senju i Karlovcu. Od 1920. do 1929. bio je ravnatelj Državne glumačke škole u Zagrebu. Od 1920. do 1923. bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika, a od 1936. do 1939. hrvatskog PEN-kluba. Bio je pripadnik prvog naraštaja hrvatskih modernista te ideolog i teoretičar njegove bečke skupine, zauzimajući se za individualnost stvaralačkog čina i slobodu umjetnika, neovisnog o društvenim, političkim i moralnim konvencijama. Pisao je pjesme, novele, eseje i kazališne kritike. Redoviti član JAZU bio je od 1940. 29. srpnja 29. srpnja 1907. u Karlovcu se rodio hrvatski jezikoslovac i bohemist akademik Ljudevit Jonke. Diplomirao je 1929. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu te se usavršavao na slavističkom studiju u Pragu. Od 1949. do umirovljenja 1973. bio je prvi voditelj Katedre za suvremeni hrvatski književni jezik, a 1965. osnovao je samostalni studij češkog jezika i književnosti kojom se bavio i kao prevoditelj. Bio je vodeći autoritet za hrvatski standardni jezik, borac za njegovu samobitnost i promicatelj jezične kulture. Od 1970. do 1972. bio je predsjednik Matice hrvatske, proganjan nakon sloma Hrvatskog proljeća. Od 1958. bio je izvanredni, a od 1963. redoviti član JAZU te urednik posljednjega sveska Akademijina Rječnika. Umro je u Zagrebu 15. ožujka 1979. 28. srpnja 28. srpnja 1885. u Zagrebu se rodio hrvatski kazališni redatelj, pedagog, teatrolog i prevoditelj akademik Branko Gavella. Filozofiju, germanistiku i slavistiku diplomirao je u Beču, a 1914. počeo je režirati u zagrebačkom HNK te u drugim kazalištima u Hrvatskoj i inozemstvu postavivši ukupno 279 dramskih i opernih djela. Kao redatelj smisao i cilj vlastitog djelovanja tražio je u uzajamnosti književnosti i kazališta. Bio je utemeljitelj Akademije za kazališnu umjetnost u Zagrebu 1950. i jedan od osnivača Zagrebačkog dramskog kazališta 1953. te je svojim djelovanjem bitno odredio hrvatsko kazalište i teatrologiju 20. stoljeća. Redoviti član JAZU bio je od 1961. Umro je u Zagrebu 8. travnja 1962. 27. srpnja 27. srpnja 2019. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar akademik Franjo Šanjek. Rodio se u Poljani Biškupečkoj kraj Varaždina 1. travnja 1939. Bio je član dominikanskog reda, a 1965. je zaređen za svećenika. Pomoćne povijesne znanosti usavršavao je u Vatikanu, a povijest je 1971. doktorirao na pariškoj Sorboni. Od 1970. predavao je na Katedri crkvene povijesti na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu, a od 1994. i na Hrvatskim studijima. Bavio se crkvenom poviješću Hrvatske u europskom kontekstu, ulogom hrvatskih intelektualaca u razvoju srednjovjekovne europske misli, ulogom Katoličke crkve u povijesnim zbivanjima u Hrvatskoj u 19. i 20. stoljeću, kao i poviješću hrvatsko-francuskih odnosa. Redoviti član HAZU bio je od 1997. 26. srpnja 26. srpnja 1845. u Križevcima se rodio hrvatski književnik i filozof Franjo Marković. Klasičnu filologiju, slavistiku i filozofiju diplomirao je u Beču 1866. Od 1874. do 1909. bio je profesor filozofije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1881. do 1882. rektor Sveučilišta. Kao književnik pisao je balade, romance, spjevove i tragedije, a najpoznatije djelu mu je pjesma U boj, u boj iz 1866. Kao filozof posebno se bavio estetikom i potaknuo proučavanje hrvatske filozofske baštine. Znatno je pridonio kultiviranju književnog izraza u svim žanrovima te reformi i modernizaciji hrvatskog stiha. Od 1876. bio je redoviti član JAZU, a u lipnju 1914. postao je i privremeni predsjednik. Umro je 15. rujna 1914. u Zagrebu. 25. srpnja 25. srpnja 1894. u Šibeniku se rodio hrvatski skladatelj i dirigent akademik Krešimir Baranović. Školovao se u školi Hrvatskog glazbenog zavoda u Zagrebu te na glazbenim akademijama u Beču i Berlinu. Od 1915. do 1943. bio je dirigent Opere HNK-a u Zagrebu, a od 1929. do 1940. i njen ravnatelj. Od 1945. do 1946. bio je ravnatelj Opere u Bratislavi, od 1946. do 1964. profesor na Muzičkoj akademiji u Beogradu te od 1951. do 1961. dirigent i direktor Beogradske filharmonije. Djela mu se temelje na folklornom izrazu, ponajviše Hrvatskog zagorja i Mediterana, a najpoznatije je balet Licitarsko srce iz 1924. Redoviti član JAZU bio je od 1954. Umro je u Beogradu 17. rujna 1975. 24. srpnja 24. srpnja 1924. u Białystoku u Poljskoj rodio se hrvatski književni povjesničar i teoretičar akademik Aleksandar Flaker. Diplomirao je slavistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1957. do 2002. bio profesor ruske književnosti. Također se bavio i temama iz hrvatske književnosti koristeći vlastitu metodologiju koja u prvi plan stavlja autonomnost književnog teksta. Uz brojna književnopovijesna i književnoteorijska pitanja posebnu je pozornost posvetio avangardizmu u europskoj i hrvatskoj književnosti, kao i fenomenu tzv. proze u trapericama. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a izvanredni od 1975. Umro je u Zagrebu 25. listopada 2010. 23. srpnja 23. srpnja 1906. u Sarajevu se rodio Vladimir Prelog, hrvatski kemičar i dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1975. Gimnaziju je pohađao u Zagrebu i Osijeku, a kemiju diplomirao 1928. u Pragu gdje je djelovao do 1935. kad se vraća u Zagreb i radi kao docent na Tehničkom fakultetu i predstojnik Zavoda za organsku kemiju. Od 1941. do umirovljenja 1976. djelovao je na Saveznoj tehničkoj školi (ETH) u Zürichu, no trajno je ostao povezan s domovinom i hrvatskim kemičarima. Bavio se stereokemijom te istraživao organske heterocikličke spojeve, alkaloide i antibiotike. U kemijsku terminologiju uveo je pojam kiralnosti. Počasni član HAZU bio je od 1986., a dopisni od 1952. Umro je u Zürichu 7. siječnja 1998. i pokopan u grobnici HAZU na Mirogoju. 22. srpnja 22. srpnja 1954. u Zagrebu je umro hrvatski mineralog i petrograf akademik Fran Tućan. Rodio se u Divuši kraj Dvora na Uni 26. rujna 1878. Diplomirao je prirodne znanosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1919. do 1942. bio profesor na Katedri za mineralogiju i petrografiju. Od 1946. do 1947. bio je prvi dekan Prirodoslovno-matematičkog fakulteta. Bavio se geokemijom Dinarskoga krša i postavio teoriju o postanku crvenice kao netopljivom ostatku karbonatnih stijena te o boksitu kao fosilnoj crvenici. Značajan je i kao popularizator znanosti. Bio je predsjednik Hrvatskog prirodoslovnog društva od 1915. do 1921. i od 1945. do 1954. te Matice Hrvatske od 1918. do 1920. Za redovitog člana JAZU izabran je 1930. 21. srpnja 21. srpnja 1999. u Zagrebu je umro hrvatski teolog Tomislav Janko Šagi-Bunić. Rodio se 2. veljače 1923. u Brodarovcu kraj Ivanca. U kapucinski red stupio je 1940., a 1948. zaređen je za svećenika. Teologiju je diplomirao i doktorirao na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu gdje je predavao od 1953. do 1993. Bio je središnja ličnost hrvatske znanstvene teologije, sudionik Drugog vatikanskog koncila, suosnivač i prvi predsjednik Centra za koncilska istraživanja, dokumentaciju i informacije Kršćanska sadašnjost 1968., kao i istoimenog teološkog društva od 1977. do 1989. Imao je veliku ulogu u provedbi koncilskih reformi u Hrvatskoj te promicanju ekumenizma i dijaloga Katoličke crkve s društvom. Dopisni član HAZU bio je od 1979. 20. srpnja 20. srpnja 1924. u Maljkovu kraj Sinja rodio se hrvatski politolog, povjesničar i političar akademik Dušan Bilandžić. Bio je sudionik antifašističke borbe te od 1945. do 1960. na službi u JNA. Pravni fakultet završio je 1959. u Beogradu, a doktorirao 1965. na Fakultetu političkih nauka u Zagrebu gdje je od 1969. do 1990. bio profesor. Kao član reformskog krila SKH sudjelovao je u procesu demokratskih promjena te je 1990. bio potpredsjednik Republike Hrvatske. Najviše se bavio poviješću Jugoslavije i položajem Hrvatske u njoj. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1988. izvanredni, a od 1980. član suradnik. Od 2001. do 2006. bio je tajnik Razreda za društvene znanosti. Umro je u Zagrebu 4. ožujka 2015. 16. srpnja 16. srpnja 1899. u Novom Mestu se rodio slovenski slikar i grafičar Božidar Jakac. Studirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Pragu, a usavršavao se u Francuskoj i SAD-u. Od od 1940. do 1961. bio je profesor i prvi rektor Akademije likovnih umjetnosti u Ljubljani i organizator likovnoga života u Sloveniji. Ostvario je jedan od najbogatijih opusa u slovenskom slikarstvu. U početku je bio ekspresionist, a postupno se preko fantastičnih motiva usmjeravao prema poetičnom realizmu. U crtežu i grafici slikao je figuralne kompozicije, portrete, krajolike, socijalne i ratne prizore. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1963. Umro je u Ljubljani 20. studenog 1989. 15. srpnja 15. srpnja 1912. u Vinkovcima se rodio hrvatski pravnik akademik Aleksandar Goldštajn. Diplomirao je i doktorirao 1938. na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Bio je predsjednik Glavne državne arbitraže pri Vladi FNRJ (1946.–1954) i predsjednik Vrhovnog privrednoga suda (1954.–1959.). Na Pravnom fakultetu u Zagrebu kao redoviti profesor predavao je privredno pravo od 1959. do 1982. te pokrenuo i vodio poslijediplomski studij iz privrednopravnih znanosti od 1962. do 1982. Bio je sudac Ustavnog suda Hrvatske od 1967. do 1993. Redoviti član HAZU bio je od 1991., a od 1979. izvanredni član. Umro je u Zagrebu 20. listopada 2010. 14. srpnja 14. srpnja 1939. u Pragu je umro češki slikar i dizajner Alfons Mucha. Rodio se 24. srpnja 1860. u Ivančicama kraj Brna. Studirao je slikarstvo u Pragu i Münchenu, od 1890. do 1906. živio je u Parizu, a zatim do 1910. u SAD-u, kada se vraća u domovinu. Kao crtač kazališnih plakata, predložaka za predmete umjetničkoga obrta, kostima i kazališne dekoracija utjecao je na stvaranje i širenje pariške inačice secesije i pokreta Art nouveau koji je žeio omogućiti masovnu dostupnost umjetnosti. Značajan je i ciklus 20 velikih platna s prizorima iz povijesti slavenskih naroda Slavenska epopeja, među kojima je i Obrana Sigeta. Od 1930. bio je počasni član JAZU. 13. srpnja 13. srpnja 1877. u Brnu se rodio hrvatski filozof Albert Bazala. Studirao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1904. do 1943. bio profesor, a usavršavao se na nekoliko sveučilišta u Njemačkoj i u Pragu. Najznačajnije djelo mu je Povijest filozofije u tri sveska, prvo takve vrste u Hrvatskoj. Razvio je vlastiti filozofski pogled nazvan voluntarističkim aktivizmom. Bio je predsjednik Matice hrvatske 1927., rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1932. do 1933., a 1912. s ciljem jačanja prosvijećenosti naroda osnovao je Pučko sveučilište. Dopisni član JAZU bio je od 1910., redoviti od 1922., a od 1933. do 1941. bio je predsjednik JAZU. Umro je u Zagrebu 12. kolovoza 1947. 12. srpnja 12. srpnja 1913. u Križevcima se rodio hrvatski arhitekt i povjesničar umjetnosti akademik Andre Mohorovičić. Diplomirao u Zagrebu na Tehničkom i Filozofskom fakultetu te od 1935. Arhitektonskom fakultetu bio profesor teorije arhitekture i povijesti umjetnosti. Bavio se nizom teorijskih i povijesnih tema s područja arhitekture i urbanizma sustavno istražujući razvoj graditeljstva i gradogradnje na području Hrvatske. Bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu od 1947. do 1949. Redoviti član HAZU bio je od 1962., od 1975. do 1978. bio je glavni tajnik, a od 1978. do 1991. potpredsjednik. Bio je i tajnik Razreda za likovne umjetnosti od 1961. do 1975. te od 1997. do 2002. Umro je u Zagrebu 17. prosinca 2002. 11. srpnja 11. srpnja 1931. u Zagrebu se rodio hrvatski skladatelj, orguljaš i pedagog akademik Anđelko Klobučar. Diplomirao je 1955. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu gdje je od 1968. do 2001. bio profesor. Usavršavao se u Salzburgu i Parizu. Predavao je i u Institutu za crkvenu glazbu Katoličkog bogoslovnog fakulteta u Zagrebu. Skladao je iznimno bogat opus simfonijske, koncertantne, orguljske, komorne, vokalne, vokalno-instrumentalne i filmske glazbe. Kao vrstan orguljaš sudjelovao je na mnogobrojnim festivalima suvremene glazbe i na turnejama u inozemstvu. Bio je dugogodišnji orguljaš zagrebačke katedrale. Redoviti član HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 7. kolovoza 2016. 10. srpnja 10. srpnja 1856. u Smiljanu kraj Gospića rodio se hrvatski izumitelj Nikola Tesla. Maturirao je na realnoj gimnaziji u Karlovcu i studirao na Visokoj tehničkoj školi u Grazu. Od 1884. živio je i djelovao u SAD-u, no do smrti je ostao povezan s domovinom. Ostvario je preko 700 izuma i patenata u području izmjenične struje, elektrotehnike, radiotehnike i radio-komunikacije te omogućio masovnu primjenu električne energije. Svojim je istraživanjima prethodio mnogim važnim otkrićima u fizici (rendgenske zrake, kozmičke zrake, akceleratori čestica, televizija, radar, laser, moderne turbine, globalni sustav komunikacije…). Počasni član JAZU bio je od 1896. Umro je u New Yorku 7. siječnja 1943. 9. srpnja 9. srpnja 1909. u Trebinju se rodila hrvatska kiparica Ksenija Kantoci. Završila je tečaj medaljarstva kod Ive Kerdića 1933., a 1937. i Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu. Radila je kao nastavnica u školama u Zagrebu, Osijeku i Varaždinu te na Akademiji za primijenjenu umjetnost u Zagrebu, a od 1951. kao slobodna umjetnica. Ostvarila je bogat opus jezgrovitih oblika malih dimenzija, naglašene monumentalnosti, snažnog egzistencijalnoga nadahnuća i simboličke dimenzije. Skulpture je najčešće oblikovala u terakoti, drvu i bronci, a ostavila je i značajan crtački opus. Dopisna članica HAZU bila je od 1979. Umrla je u Zagrebu 6. rujna 1995. 8. srpnja 8. srpnja 1908. u Žrnovu na Korčuli rodio se hrvatski književnik akademik Petar Šegedin. Učiteljsku školu završio u Dubrovniku, a Višu pedagošku školu i Filozofski fakultet u Zagrebu. Pisao je novele, romane, eseje i putopise te se kao vrstan polemičar istaknuo aktivnom borbom za hrvatski jezik. Njegovim djelima provlači se tema straha od manipulacije i represivnog aparata vlasti. Nakon sloma Hrvatskog proljeća 1971. bilo mu je onemogućeno objavljivanje. Bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika (1953., 1968.–1970.) i prvi predsjednik Matice hrvatske nakon obnove njenog rada 1990. Redoviti član HAZU bio je od 1963. Umro je u Zagrebu 1. rujna 1998. 7. srpnja 7. srpnja 1893. u Zagrebu se rodio akademik Miroslav Krleža, središnja osoba hrvatske književnosti 20. stoljeća. Od 1914. do smrti stvorio je jedan od najvećih i najkompleksnijih opusa u hrvatskoj književnosti okušavši se u svim književnim žanrovima (pjesme, novele, romani, drame, kritike, eseji, dnevnici) uz raznovrsnost i tematski raspon kakav nema nijedan hrvatski pisac. Kritičkim tekstovima o hrvatskoj prošlosti i sadašnjosti, kao i stavovima, društvenim utjecajem, položajem i moći presudno je utjecao na oblikovanje hrvatskog književnog kanona i kulture 20. stoljeća. Redoviti član JAZU bio je od 1947., a do 1958. i potpredsjednik. Umro je u Zagrebu 29. prosinca 1981. 6. srpnja 6. srpnja 1838. u Varaždinu se rodio hrvatski filolog Vatroslav Jagić. Studij klasične filologije završio je u Beču 1860. te do 1870. radio kao gimnazijski profesor u Zagrebu. Zatim je bio sveučilišni profesor u Odesi (od 1871.), Berlinu (od 1874.), Petrogradu (od 1880.) i Beču (1886.–1908.). U hrvatsko jezikoslovlje uveo je rezultate poredbene slavistike i indoeuropeistike. Bio je slavist svjetskog glasa. Proučavao je nastanak prvoga slavenskoga književnog jezika i glagoljice te objavljivao najstarije pisane slavenske spomenike i kritičke obradbe tekstova. Sa samo 28 godina postao je 1866. najmlađi pravi član JAZU u povijesti. Umro je u Beču 5. kolovoza 1923. 5. srpnja 5. srpnja 1915. u Kninu se rodio hrvatski energetičar akademik Hrvoje Požar. Diplomirao je 1939. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu te od 1951. do 1985. predavao na Elektrotehničkoim fakultetu. Kao predstojnik Zavoda za visoki napon i energetiku bavio se elektroenergetskim sustavima i izvorima električne energije. Bio je istaknuti stručnjak za elektroenergetiku te je utemeljio Zagrebačku energetsku školu. Zaslužan je za izgradnju mnogih elektrana u Hrvatskoj. Bio je glavni urednik Tehničke enciklopedije od 1976. do 1991. Od 1965. bio je izvanredni, a od 1975. redoviti član JAZU te od 1978. do smrti glavni tajnik. Umro je u Zagrebu 30. lipnja 1991. 4. srpnja 4. srpnja 1855. u Cavtatu se rodio hrvatski slikar Vlaho Bukovac. Slikarstvo je studirao u Parizu gdje je djelovao od 1877. do 1893., zatim do 1902. u Zagrebu gdje je bio središnja osoba umjetničkog života te od 1903. do smrti u Pragu gdje je bio profesor Akademije likovnih umjetnosti. Najznačajniji je hrvatski slikar na prijelazu iz 19. u 20. stoljeće, predstavnik akademskog realizma s kasnijim utjecajima secesije i postimpresionizma. Slikao je portrete, pejzaže, aktove te velike figuralne kompozicije od kojih je najpoznatiji kazališni zastor Hrvatski narodni preporod iz 1895. Za počasnog člana JAZU izabran je 1919. Umro je 23. travnja 1922. u Pragu. 3. srpnja 3. srpnja 1930. u Zagrebu se rodio hrvatski filolog akademik Radoslav Katičić. Na Filozofskom fakultetu diplomirao je klasičnu filologiju. Utemeljio je studij opće lingvistike i indologije, a od 1961. do 1977. bio pročelnik Odsjeka za opću lingvistiku i orijentalne studije. Od 1977. do 1998. bio je redoviti profesor slavenske filologije na Sveučilištu u Beču. Bio je predsjednik Vijeća za normu hrvatskog standardnog jezika od 2005. do 2012. Bavio se brojnim temama indoeuropske, slavenske i hrvatske filologije te sustavno promicao strukturalnu lingvistiku i druge moderne metode. Redoviti član HAZU bio je od 1986., a od 1973. bio je izvanredni član. Od 1989. bio je i redoviti član Austrijske akademije znanosti. Umro je u Beču 10. kolovoza 2019. 2. srpnja 2. srpnja 1917. u Foči se rodio hrvatski imunolog akademik Drago Ikić. Diplomirao je 1942. na Medicinskom fakultetu u Zagrebu, zatim se u inozemstvu usavršavao u bakteriologiji, higijeni i vakcinologiji te od 1956. do 1982. vodio Zavod za kontrolu i ispitivanje seruma i vakcina u Zagrebu (od 1961. Imunološki zavod). Bio je redoviti profesor imunologije Medicinskog i Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Zagrebu. Bavio se problemima imunobiološke standardizacije, usavršavao je postojeća bakterijska i razvijao nova virusna cjepiva. Redoviti član HAZU bio je od 1977., a od 1968. bio je izvanredni član. Umro je u Zagrebu 19. studenog 2014. 1. srpnja 1. srpnja 1928. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar Vjekoslav Klaić. Rodio se u Garčinu 21. lipnja 1849. Nakon studija povijesti i geografije u Beču na Mudroslovnom fakultetu u Zagrebu predavao je hrvatsku povijest (1878.–1882.) i opću povijest (1893.–1922.). Od 1902. do 1903. bio je rektor Sveučilišta u Zagrebu. Bavio se temama iz hrvatske povijesti od doseljenja do 20. stoljeća, a najznačajnije djelo mu je Povjest Hrvata od najstarijih vremena do svršetka XIX. stoljeća u pet knjiga (1899.–1911.). Snažno je utjecao na razvoj nacionalne svijesti i hrvatske povijesne znanosti. Značajan je i kao glazbenik. Od 1893. bio je dopisni, a od 1896. pravi član JAZU. 30. lipnja 30. lipnja 1914. u Glini se rodio hrvatski skladatelj, glazbeni pedagog i glazbeni pisac akademik Natko Devčić. Na Muzičkoj akademiji u Zagrebu diplomirao je 1937. glasovir, a 1939. kompoziciju. Ondje je i predavao od 1947. do 1980. Usavršavao se u Beču, Parizu, Darmstadtu i New Yorku. Opus mu je bio nadahnut folklorom, a prvi pravi skladateljski uspjeh bila mu je Istarska suita (1948.) u kojoj se nadovezuje na tradiciju ideologije nacionalnog smjera. Kasnije se okušao i u elektroničkoj glazbi. Autor je udžbenika Harmonija te knjiga Intervali i Ritam. Redoviti član HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 4. rujna 1997. 27. lipnja 27. lipnja 1998. u Splitu je umro hrvatski povjesničar umjetnosti akademik Kruno Prijatelj. Rodio se u Splitu 1. srpnja 1922. Diplomirao je 1946. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. U Splitu je radio u Arheološkome muzeju, potom je bio ravnatelj Galerije umjetnina (1950.–1979.), redoviti profesor splitskog odjela Filozofskog fakulteta u Zadru (1979.–1991.) i honorarni profesor Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Proučavao je hrvatsku umjetnost od antike do 20. stoljeća, posebno dalmatinsko slikarstvo te ga popularizirao u međunarodnim stručnim krugovima. Otkrio je mnoge nepoznate umjetnine i riješio mnoga atributivna pitanja. Redoviti član HAZU bio je od 1968. 26. lipnja 26. lipnja 1916. u Pečuhu se rodio hrvatski slikar akademik Zlatko Prica. Diplomirao je 1940. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Jedan je od osnivača skupine Mart (1957.) i galerije Forum u Zagrebu (1969.). Radio je u različitim tehnikama (crtež, grafika, akvarel, gvaš, ulje, vitraj, mozaik, fresko). Uoči Drugog svjetskoga rata slikao je širokim mrljama boja i slobodnim potezom, a 1944. ekspresionistički je, s Edom Murtićem, ilustrirao poemu Jama I. G. Kovačića. U kasnijem razdoblju trajna obilježja njegova slikarstva ostale su izdužene ženske figure te snažni kolorizam i grafizam. Redoviti član HAZU bio je od 1988. Umro je u Rijeci 7. ožujka 2003. 25. lipnja 25. lipnja 1968. u Zagrebu je umro hrvatski liječnik Ante Šercer. Rodio se u Požegi 12. travnja 1896. Medicinu je studirao u Grazu i Pragu, od 1920. do 1945. radio je na Klinici za uho, grlo i nos u Zagrebu, a od 1946. u bolnici u Vinogradskoj gdje je Odjel za bolesti uha, grla i nosa 1964. pretvorio u sveučilišnu kliniku i vodio do 1966. Osnovao je znanstveni Institut za proučavanje i zaštitu uha i dišnih organa te Institut za talasoterapiju u Crikvenici. Bio je redoviti profesor Medicinskog fakulteta u Zagrebu od 1932. i dekan u dva navrata. Prvi je od hrvatskih kliničara stekao međunarodno priznanje. Član JAZU (HAZU) bio je od 1930. do 1945. 24. lipnja 24. lipnja 1930. u Metkoviću se rodio hrvatski književnik, prevoditelj i književni znanstvenik akademik Ivan Slamnig. Diplomirao je 1955. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je radio kao profesor na Odsjeku za komparativnu književnost. Pjesništvo mu se odlikuje ludizmom i artizmom, poigravanjem jezikom u svim njegovim varijantama te oslanjanjem na baštinu hrvatske i europske književne tradicije. Najpoznatija pjesma je Barbara, a njegov roman Bolja polovica hrabrosti iz 1972. smatra se prvim hrvatskim postmodernističkim romanom. Prevodio je s više jezika te priredio mnoge antologije i pjesničke zbirke. Redoviti član HAZU bio je od 1992. Umro je u Zagrebu 3. srpnja 2001. 23. lipnja 23. lipnja 1899. u Udbinji kraj Karlovca rodio se hrvatski književnik akademik Gustav Krklec. Djetinjstvo je proveo u Zagorju, zatim živio u Beču, Pragu, Beogradu i Zemunu te od 1945. u Zagrebu i bio urednik u nakladničkim kućama i časopisima. Pisao je najčešće pjesme, najprije pod utjecajem impresionista, simbolista i ekspresionista, a zatim u duhu tradicionalizma. Popularizirao je epigram kao književnu formu. Pisao je i drame, feljtone i putopise te prevodio s više jezika. Bio je predsjednik Matice hrvatske, predsjednik Društva književnika Hrvatske i Saveza književnika Jugoslavije. Redoviti član JAZU bio je od 1951. Umro je u Zagrebu 30. listopada 1977. 21. lipnja 21. lipnja 1930. u Kalinovcu kraj Đurđevca rodio se hrvatski teolog, pjesnik i kulturni povjesničar Ivan Golub. Zaređen je za svećenika 1957., a 1963. je doktorirao u Rimu. Od 1964. do 2000. bio je profesor na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu. Kao teolog međunarodnog ugleda i erudit često je predavao u inozemstvu. Najznačajniji je bio po bavljenju djelom Jurja Križanića. Osim teologijom i kulturnom poviješću bavio se i pjesništvom. Bio je autor oko 80 knjiga te brojnih znanstvenih rasprava i ogleda, kao i urednik trećeg sveska izdanja Hrvatska i Europa. Za dopisnog člana HAZU izabran je 1992. Umro je u Zagrebu 25. listopada 2018. 19. lipnja 19. lipnja 2009. u Zagrebu je umro hrvatski jezikoslovac i političar akademik Dalibor Brozović. Rodio se u Sarajevu 28. srpnja 1927. Diplomirao je jugoslavistiku 1951. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1956. do 1990. predavao je na Filozofskom fakultetu u Zadru, a 1990. bio je član Predsjedništva i potpredsjednik Republike Hrvatske. Od 1991. do 2001. bio je glavni ravnatelj Leksikografskoga zavoda Miroslav Krleža i glavni urednik Hrvatske enciklopedije, a od 1992. do 1995. saborski zastupnik. Značajni su mu radovi o standardizaciji hrvatskog jezika i dijalektologiji. Aktivno je sudjelovao u borbi oko položaja i prava hrvatskog jezika. Redoviti član HAZU bio je od 1986. 18. lipnja 18. lipnja 1874. u Zagrebu je umro hrvatski filolog Fran Kurelac. Rodio se u Bruvnu u Lici 14. siječnja 1811. Gimnaziju je polazio u Karlovcu, Grazu i Zagrebu te studirao u Beču i Požunu. Bio je jedan od čelnih ljudi Hrvatskog narodnog preporoda. Od 1849. do 1854. predavao je hrvatski na riječkoj gimnaziji i ondje okupio krug istomišljenika (Riječka filološka škola). Zalagao se za hrvatski književni jezik na osnovi sva tri narječja, uz arhaizme i etimološki pravopis. Bio je jedan od prvih hrvatskih dijalektologa, a bavio se i starijom hrvatskom književnošću te pjesništvom gradišćanskih Hrvata. Uz jezične rasprave pisao je i putopise. Za redovitog člana JAZU izabran je 1867. 16. lipnja 16. lipnja 1949. u Zagrebu je umro hrvatski arhitekt Edo Šen. Rodio se u Zagrebu 10. ožujka 1877. Diplomirao je 1900. na Visokoj tehničkoj školi u Beču. Isprva je projektirao u duhu historicizma, a zatim se opredijelio za suvremena oblikovna i prostorna rješenja. Bio je autor više javnih i stambenih zgrada u Zagrebu, među kojima su palača Croatia na uglu Masarykove i Preradovićeve ulice (1910.) te kompleks Tehničkog fakulteta u Kačićevoj ulici (1940.). Od 1909. do 1919. bio je profesor na Graditeljskoj školi, a od 1919. do 1943. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu gdje je odgojio mnogobrojne istaknute arhitekte. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1935. 15. lipnja 15. lipnja 1886. u Splitu se rodio hrvatski povjesničar umjetnosti i konzervator akademik Ljubo Karaman. Diplomirao je i doktorirao povijest umjetnosti u Beču, od 1926. do 1941. organizirao je i vodio konzervatorsku službu za Dalmaciju u Splitu , a od 1941. do 1950. u Zagrebu je bio ravnatelj Konzervatorskoga zavoda za cijelu Hrvatsku. Težište njegovog znanstvenog istraživanja bili su spomenici Dalmacije od antike do baroka, a proučavao je i spomenike kontinentalne Hrvatske i Istre. Postavio je temelje starohrvatskoj arheologiji i prvi sistematizirao grobove iz tog doba. Bio je redoviti član HAZU od 1941. do 1947. i književni tajnik, a ponovno je izabran za za redovitog člana JAZU 1965. Umro je u Zagrebu 19. travnja 1971. 14. lipnja 14. lipnja 1890. u Jastrebarskom se rodio hrvatski slikar, scenograf, povjesničar umjetnosti i pedagog akademik Ljubo Babić. Kao slikar školovao se u Zagrebu i diplomirao u Münchenu 1913. Od 1915. do 1961. bio je kao profesor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu. Kao jedna od središnjih osoba hrvatske likovne scene stvorio je bogat slikarski opus, pisao likovne kritike i monografije te presudno utjecao na hrvatsku umjetnost i njeno uključenje u suvremeni europski kontekst. Od 1928. bio je dopisni a od 1950. redoviti član JAZU. Od 1947. do 1951. te od 1957. do 1964. bio je direktor Strossmayerove galerije. Umro je u Zagrebu 14. svibnja 1974. 28. kolovoza 28. kolovoza 1924. u Zagrebu se rodio hrvatski dirigent Berislav Klobučar. Školovao se na Muzičkoj akademiji, a dirigiranje je učio kod Lovre Matačića i Clemensa Kraussa. Od 1943. do 1951. bio je dirigent Zagrebačke opere, a od 1953. djelovao je u inozemstvu. Bio je dirigent Državne opere u Beču, ravnatelj operâ i simfonijskih orkestara u Grazu, Stockholmu i Houstonu, a gostovao je u mnogim poznatim svjetskim opernim kućama (Teatro alla Scala u Milanu, Metropolitan opera u New Yorku…), koncertnim dvoranama i na uglednim festivalima umjetničke glazbe. Dopisni član HAZU bio je od 2006. Umro je u Beču 13. lipnja 2014. 12. lipnja 12. lipnja 2018. u Zagrebu je umro hrvatski veterinar akademik Teodor Wikerhauser. Rodio se 22. kolovoza 1922. u Zemunu. Studirao je veterinu u Beogradu i Zagrebu, a diplomirao i doktorirao na Veterinarskom fakultetu u Bernu 1950. Od 1954. do 1987. djelovao je u Zavodu za parazitologiju i invazijske bolesti Veterinarskog fakulteta u Zagrebu, gdje je radio do umirovljenja 1987. Uz nastavu, istraživao je aspekte životinjskih parazitoza, posebno zoonoza. Kao ekspert FAO-a istraživao je tropske parazitoze u Nigeriji. Redoviti član HAZU bio je od 1991., od 1983. bio je izvanredni član, a od 1975. član suradnik. 10. lipnja 10. lipnja 1929. u Kranju se rodio hrvatski etnomuzikolog akademik Jerko Bezić. Studij muzikologije završio je 1956. u Ljubljani. Od 1957. do 1964. radio je kao asistent u Institutu JAZU u Zadru, a od 1964. do 1999. djelovao je u Zagrebu u Institutu za etnologiju i folkloristiku te kao predavač etnomuzikologije na Muzičkoj akademiji i Filozofskom fakultetu. Proučavao je folklornu glazbu u Hrvatskoj i glazbu Hrvata izvan domovine te objavio više monografija o folklornoj glazbi. Od 1980. bio je član suradnik, a od 1991. redoviti član HAZU te od 1997. do 2003. tajnik Razreda za glazbenu umjetnost i muzikologiju. Umro je u Zagrebu 9. siječnja 2010. 10. lipnja 10. lipnja 1921. u Petrinji se rodio hrvatski kipar akademik Ivan Kožarić. Diplomirao je na Akademiji likovne umjetnosti u Zagrebu 1947. Bio je član umjetničke grupe Gorgona. Izlagao je na šezdesetak samostalnih i oko 200 skupnih izložbi, a djela mu se nalaze u brojnim privatnim zbirkama i muzejima u Hrvatskoj i svijetu. Više njegovih skulptura trajno je postavljeno u vanjskim prostorima, među kojima i one najpoznatije, u Zagrebu Prizemljeno sunce (1971.) i spomenik Antunu Gustavu Matošu (1978.). Redoviti član HAZU bio je od 1997, a od 2007. do 2011. bio je voditelj Gliptoteke HAZU. Umro je u Zagrebu 15. studenog 2020. 8. lipnja 8. lipnja 1914. u Zagrebu je umro hrvatski povjesničar Tadija Smičiklas. Rodio se 1. listopada 1843. u Reštovu na Žumberku. Diplomirao je Beču te od 1870. do 1882. bio profesor na gimnazijama u Rijeci i Zagrebu, a od 1882. do 1905. profesor hrvatske povijesti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je bio i dekan. Autor je prve sinteze povijesti Hrvata Poviest hrvatska (1879.), a 1904. pokrenuo je izdavanje Diplomatičkog zbornika. Od 1889. do 1901. bio je predsjednik Matice hrvatske, a 1913. bio izabran za prvog počasnog doktora Sveučilišta u Zagrebu kojem je bio rektor od 1888. do 1889. Redoviti član JAZU bio je od 1883., a od 1900. do smrti i predsjednik JAZU. 7. lipnja 7. lipnja 1933. u Zagrebu je umro hrvatski pjesnik Dragutin Domjanić. Rodio se u selu Krči u Prigorju 12. rujna 1875., a u Zagrebu je 1898. završio Pravni fakultet i radio kao sudac i vijećnik Banskog stola. Najpoznatiji je po pjesmama izražene osjećajnosti pisanima na kajkavskom narječju u zbirkama Kipci i popevke, Vu suncu i senci (1927.) i Po dragomu kraju (1933.), a najpoznatije pjesme su mu Fala, Popevke sam slagal i K suncu prosi vsaka roža koje su i uglazbljene. Prevodio je s njemačkog, francuskog i ruskog. Od 1921. do 1926. bio je predsjednik Matice hrvatske, a od 1927. do 1933. predsjednik zagrebačkog PEN-kluba. Za redovitog člana JAZU izabran je 1919. 6. lipnja 6. lipnja 1977. u mjestu Pasto Sobre u Francuskoj umro je hrvatski slikar Milivoj Uzelac. Rodio se u Mostaru 23. srpnja 1897. Kao slikar školovao se u Zagrebu i Pragu, gdje je s Vilkom Gecanom, Marijanom Trepšeom i Vladimirom Varlajem formirao Grupu četvorice s kojom od 1919. do 1923. redovito izlaže djela na Proljetnom salonu u Zagrebu. U tom razdoblju nastaju njegova najpoznatija djela, od kojih je najpoznatije Autoportret u baru. Stilski se kretao od ekspresionizma preko neokubizma do neoklasicizma. Od 1923. do 1963. živio je u Parizu gdje je stekao međunarodnu slavu. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1977. 5. lipnja 5. lipnja 1915. u Bjelovaru se rodio hrvatski kipar akademik Vojin Bakić. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1939. Jedan je od prvih hrvatskih kipara koji je prekinuo sa socrealizmom i u kiparstvo unio apstraktne elemente, što je vidljivo u skulpturama Bik i Razlistana forma, kao i u velikim javnim spomenicima kao što su Spomenik pobjedi naroda Slavonije u Kamenskoj, Spomenik žrtvama u Dotršćini, Spomenik žrtvama željezničke nesreće u Zagrebu, Spomenik revoluciji na Petrovoj gori te spomenici Ivanu Goranu Kovačiću u Zagrebu i Lukovdolu. Umro je u Zagrebu 18. prosinca 1992. Redoviti član HAZU bio je od 1988., a od 1977. izvanredni član. 4. lipnja 4. lipnja 1903. u Dežanovcu se rodio hrvatski arhitekt Vlado Antolić. Diplomirao je arhitekturu u Beču 1927. i kao djelatnik Gradskog građevnog ureda od 1931. do 1935. radio na Regulatornoj osnovi Zagreba. Projektirao je javne zgrade i izradio detaljni plan Cvjetnog naselja u Zagrebu 1939. Osnovao je 1946. Urbanistički institut Hrvatske te kao šef-projektant izradio direktivne regulatorne osnove za niz gradova u Hrvatskoj i Makedoniji. Od 1948. do 1953. bio je prvi direktor Urbanističkog zavoda grada Zagreba. Nakon toga djelovao je kao urbanistički savjetnik u Burmi, Maleziji i Indoneziji. Dopisni član JAZU bio je od 1979. Umro je u Zagrebu 13. svibnja 1981. 3. lipnja 3. lipnja 1993. u Zagrebu je umro hrvatski slikar akademik Vilim Svečnjak. Rodio se 12. srpnja 1906. u Zagrebu gdje je na Akademiji likovnih umjetnosti studirao kiparstvo i 1933. diplomirao slikarstvo. Bio je član skupine Zemlja (1934.–1935.) i Mart (1957.). Od 1948. do 1951. vodio je Galeriju likovnih umjetnosti u Rijeci. U početku je u ekspresionističkom naboju slikao teme socijalnog sadržaja, uglavnom motive iz gradskog predgrađa i seoskoga života, a zatim snažnim kolorizmom krajolike, mrtve prirode i portrete. Ilustrirao je knjige, crtao karikature, a bavio se i keramikom, scenografijom i izradom kartona za tapiserije. Redoviti član HAZU bio je od 1988. 2. lipnja 2. lipnja 1902. u Novskoj se rodio hrvatski književnik, teatrolog, leksikograf, povjesničar umjetnosti i redatelj Slavko Batušić. Diplomirao je povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a povijest umjetnosti i arheologiju na pariškoj Sorboni. Radio je u HNK i bio profesor na Akademiji za kazališnu umjetnost. Od 1966. do 1979. bio je prvi voditelj Odsjeka za teatrologiju Zavoda za književnost i teatrologiju JAZU. Osim knjiga i radova iz povijesti umjetnosti i teatrologije pisao je pjesme, novele, romane, putopise, drame, eseje, feljtone, književne i likovne prikaze. Bio je glavni urednik Enciklopedije likovnih umjetnosti. Izvanredni član JAZU bio je od 1969. Umro je u Zagrebu 25. travnja 1979. 1. lipnja 1. lipnja 1886. u Slavonskom Brodu se rodio hrvatski slikar Vladimir Becić. Školovao se u Zagrebu, Münchenu i Parizu, a od 1942. do 1947. bio je profesor Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu. Uz Josipa Račića, Miroslava Kraljevića i Oskara Hermana jedan je od utemeljitelja hrvatske slikarske moderne. Njegovi prvi radovi nose oznake akademizma i realizma, uz jak utjecaj francuskih impresionista, što je posebno vidljivo u portretima i aktovima. Kasnije se u svojim pejzažima približio realizmu. S Ljubom Babićem i Jerolimom Mišeom osnovao je 1930. Grupu trojice. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1929., a za redovitog 1934. Umro je u Zagrebu 24. svibnja 1954. 31. svibnja 31. svibnja 1920. u Karlovcu se rodio hrvatski arhitekt Radovan Nikšić. Diplomirao je 1943. na Tehničkom fakultetu u Zagrebu, a od 1966. bio je profesor na Građevinskom fakultetu. Autor je brojnih stambenih, javnih i obrazovnih ustanova u kojima primjenjuje princip racionalne organizacije prostora i oblikovanja. Projektirao je 1961. jedno od antologijskih djela hrvatske suvremene arhitekture, zgradu današnjeg Pučkog otvorenog učilišta na Trnju u Zagrebu, a autor je i zgrade XV. gimnazije (tadašnji MIOC) na Jordanovcu. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1986. Umro je u Zagrebu 1. ožujka 1987. 30. svibnja 30. svibnja 1876. u Postirama na Braču rodio se hrvatski književnik i političar Vladimir Nazor. Završio je studij prirodnih znanosti u Grazu 1902. i radio kao srednjoškolski profesor u Zadru, Istri, Zagrebu te kao upravitelj dječjega doma u Crikvenici. Krajem 1942. odlazi u partizane i 1943. postaje predsjednik ZAVNOH-a, a 1945. predsjednik Prezidija Sabora NR Hrvatske. Pisao je pripovijetke, romane, drame i putopise, no najpoznatiji je po svojim lirskim i epskim pjesmama i epovima posvećenima nacionalnim, ali i metafizičkim temama pa ga se nazivalo i bardom hrvatskog pjesništva. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1919., a za redovitog 1940. Umro je u Zagrebu 19. lipnja 1949. 29. svibnja 29. svibnja 1816. u Varaždinu se rodio hrvatski povjesničar, književnik i političar Ivan Kukuljević Sakcinski. Bio je jedan od vođa Hrvatskog narodnog preporoda i Narodne stranke, a 1843. održao je prvi govor na hrvatskom jeziku u Hrvatskom saboru. Autor je prve moderne hrvatske drame Juran i Sofija (1839.). Zbog istraživanja hrvatske prošlosti i rada na očuvanju hrvatske kulture smatra ga se osnivačem moderne hrvatske historiografije i drugih znanstvenih struka. Bio je osnivač i predsjednik Društva za jugoslavensku povjestnicu i starine od 1850. do 1878., a od 1874. do smrti predsjednik Matice hrvatske. Umro je u Puhakovcu 1. kolovoza 1889. Počasni član JAZU bio je od 1886. 28. svibnja 28. svibnja 1879. u Dalju se rodio srpski geofizičar, klimatolog i astronom Milutin Milanković. Srednju školu završio je u Osijeku, a studij građevinarstva u Beču gdje je i doktorirao 1904. Do 1909. radio kao inženjer u Austriji, a zatim kao sveučilišni profesor u Beogradu. Smatra se utemeljiteljem moderne klimatologije i teorije ledenih doba. Otkrio je da su periodične promjene ekscentriciteta Zemljine putanje i nagiba Zemljine osi uzrok nastanka i nestanka ledenih doba (Milankovićevi ciklusi). Po njemu su nazvani krateri na Mjesecu i Marsu te planetoid (1605 Milankovitch). Umro je u Beogradu 12. prosinca 1958. Dopisni član JAZU bio je od 1920. 27. svibnja 27. svibnja 2000. u Zagrebu je umro hrvatski geodet akademik Petar Krešimir Čolić. Rodio se 10. srpnja 1938. u Sokobanji. Diplomirao je 1961. u Zagrebu, a doktorirao 1971. u Institutu za teorijsku geodeziju Sveučilišta u Bonnu. Od 1963. radio je kao profesor na Geodetskom fakultetu u Zagrebu. Bavio se istraživanjem oblika i izmjera Zemlje i njezina polja sile teže, korelacijom između reljefa Zemljine kore, anomalijama sile teže, plohe geoida i Mohorovičićeva diskontinuiteta. Osnovao je fizikalnu geodeziju u Hrvatskoj i uveo suvremene metode satelitske geodezije, a zaslužan je i za osnivanje postaje za satelitska opažanja na Hvaru i za opažanje Zemljinih plimnih valova u Zagrebu. Za redovitog člana HAZU izabran je 1992. 26. svibnja 26. svibnja 1876. u Pragu je umro češki povjesničar i političar František Palacký. Rodio se u Hodslavicama 14. lipnja 1798. Autor je opsežnog djela Povijest češkog naroda u Češkoj i Moravskoj u pet svezaka na češkom i njemačkom. Odbacivao je radikalizam u politici, a revolucionarne 1848. bio je predsjednik Slavenskog kongresa u Pragu te se zalagao za preustroj Habsburške Monarhije u federativnu državu u skladu s politikom austroslavizma. Od 1861. do smrti bio je zastupnik i vođa Narodne stranke (staročeha) u Carevinskom vijeću u Beču te je surađivao s Josipom Jurjem Strossmayerom. Zbog zasluga je u Češkoj prozvan “ocem nacije”. Za počasnog člana JAZU izabran je 1867. 25. svibnja 25. svibnja 1927. u Karlovcu se rodio hrvatski književni povjesničar i teoretičar Stanko Lasić. Završio je studij jugoslavistike i filozofije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1955. do 1976. predavao noviju hrvatsku književnost, zatim je bio lektor i profesor na slavističkim katedrama u Francuskoj, a od 1978. do umirovljenja 1995. profesor na Sveučilištu u Amsterdamu. Uređivao je časopise Croatica i Književna smotra. Objavio je više knjiga s područja književne teorije, povijesti hrvatske književnosti te se bavio mnogim fenomenima hrvatske kulturne i političke povijesti. Glavna tema bio mu je djelo i život Miroslava Krleže. Za dopisnog člana HAZU izabran je 1990. Umro je u Parizu 5. listopada 2017. 24. svibnja 24. svibnja 1822. u Starom Gradu na Hvaru rodio se hrvatski povjesničar, arheolog i svećenik Šime Ljubić. Završio je studij teologije u Zadru te slavistike, povijesti i geografije u Beču 1857. Bio je profesor u gimnazijama u Splitu, Osijeku i Rijeci, a u Zagreb dolazi 1867. kad postaje kustos Narodnoga muzeja kojem je od 1871. do 1892. bio ravnatelj. Od 1879. do 1892. bio je urednik Viestnika Hrvatskoga arkeologičkoga družtva. Među mnogobrojnim povijesnim i arheološkim radovima najpoznatija su mu djela nastala kao plod dugogodišnjega rada u mletačkim i bečkim arhivima i knjižnicama. Jedan je od začetnika moderne hrvatske historiografije. Redoviti član JAZU bio je od 1867. Umro je u Zagrebu 19. listopada 1896. 22. svibnja 22. svibnja 1913. u Šibeniku se rodio hrvatski lingvist i fonetičar akademik Petar Guberina. Završio je studij romanistike na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je od 1951. bio profesor romanistike i francuske lingvistike. Doktorirao je 1939. na Sorboni. Istraživanjima lingvistike govora došao je do revolucionarnog obrata u nastavi živih jezika te je osmislio audiovizualnu globalnostrukturalnu metodu, kao i verbotonalnu metodu za osobe oštećenog sluha. Konstruirao je i elektroakustičke aparate prozvane SUVAG (System Universal Verbotonal d’Audition Guberina) te osnovao istoimeni centar za rehabilizaciju sluha i govora. Dopisni član JAZU bio je od 1955., a redoviti od 1963. Umro je u Zagrebu 22. siječnja 2005. 21. svibnja 21. svibnja 1908. u Zagrebu je umro hrvatski zoolog Spiridion Brusina. Rodio se u Zadru 11. prosinca 1845., studirao je prirodne znanosti u Beču, a u Zagreb je došao 1867. kada postaje pristav u prirodoslovnom odjelu Narodnog muzeja, te od 1876. prvi profesor zoologije na Sveučilištu u Zagrebu. Proučavao je žive i izumrle mekušce te ptice i sisavce. Sabrao je veliku zbirku kopnenih, slatkovodnih i morskih mekušaca. Osnovao je 1885. Hrvatsko prirodoslovno društvo te postao njegov prvi predsjednik. Prvi je u Hrvatskoj organizirao ornitološka promatranja i promicao Darwinove evolucionističke ideje. Dopisni član JAZU bio je od 1870., a redoviti od 1874. 20. svibnja 20. svibnja 1835. u Karlovcu se rodio hrvatski povjesničar Radoslav Lopašić. Privatno je izučio za pravnika te je radio kao kotarski sudac u Severinu, bilježnik Zagrebačke županije i tajnik Zemaljske vlade u Zagrebu. Pisao je povijesne studije, prikupljao stare isprave i arheološke predmete te objavljivao monografije o pojedinim gradovima i utvrdama koje su i danas nezamjenljive u istraživanju povijesti. Osobito su važna djela u kojima je sakupio arhivsku građu (Hrvatski urbari – Urbaria lingua Croatica conscripta i Spomenici hrvatske Krajine).Od 1883. bio je dopisni član JAZU, a od 1877. do smrti potpredsjednik Matice hrvatske. Umro je u Zagrebu 25. travnja 1893. 19. svibnja 19. svibnja 1881. u Davoru se rodio hrvatski medaljer i kipar Ivo Kerdić. Školovao se u Zagrebu i Beču, a od 1913. vodio je Ljevaonicu umjetnina pri Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu gdje je od 1923. do 1947. predavao obradbu metala. Utemeljio je medaljerstvo kao zasebnu umjetničku disciplinu u Hrvatskoj. Prvi radovi su mu pod jakim utjecajem secesije, a kasnije se priklonio realizmu. Uz brojne medalje, ukrasne predmete i nakit izveo je i niz javnih spomenika (u Zagrebu Dora Krupićeva na Kamenitim vratima, oltari u crkvi svetog Blaža). Umro je u Zagrebu 27. listopada 1953., a iste je godine bio izabran za dopisnog člana JAZU. 17. svibnja 17. svibnja 1924. u Karlovcu se rodio hrvatski slikar akademik Josip Vaništa. Diplomirao je 1950. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu kod Marina Tartaglije te od 1951. do 1994. bio profesor na Arhitektonskom fakultetu. Godine 1959. bio je jedan od osnivača skupine Gorgona koja se zauzimala za nekonvencionalne oblike likovnog izražavanja. U tonski rađenim lirskim krajolicima, vedutama i mrtvim prirodama stvorio je vlastiti likovni izraz blizak realističnoj poetici. Objavljivao je ilustracije u tisku, bavio se opremom knjiga i scenografijom. Redoviti član HAZU bio je od 1994. Umro je u Zagrebu 24. ožujka 2018. 16. svibnja 16. svibnja 1908. u Zagrebu se rodio hrvatski arhitekt Marijan Haberle. Diplomirao je arhitekturu u klasi Huga Ehrlicha 1931. na Tehničkom fakultetu gdje je i predavao od 1943. do 1945. U duhu moderne arhitekture projektirao je Zagrebački zbor, Tehnički muzej, crkve svetog Josipa i svetog Marka Križevčanina, zgrade Kinoteke, Brodarskog instituta i Hrvatske matice iseljenika te stotinjak javnih, društvenih, hotelskih, industrijskih i stambenih objekata u Zagrebu i niz drugih gradova Jugoslavije, a najpoznatije djelo mu je Koncertna dvorana Vatroslav Lisinski dovršena 1973. Za izvanrednog člana JAZU izabran je 1977. Umro je u Zagrebu 20. ožujka 1979. 15. svibnja 15. svibnja 1918. u Starim Plavnicama kraj Bjelovara rodio se akademik Tomo Bosanac, hrvatski inženjer elektrostrojarstva. Diplomirao je i doktorirao na Tehničkom fakultetu u Zagrebu, a od 1945. do 1959. radio je u tvornici električnih strojeva Rade Končar gdje je vodio odjel za projektiranje električnih generatora. Za Hidroelektranu Split konstruirao je 1962. tada najveći hidrogenerator na svijetu. Od 1959. do 1967. bio je ravnatelj Instituta Ruđer Bošković za koji je 1953. projektirao magnet i visokofrekventne linije ciklotrona. Od 1965. bio je redoviti profesor na Elektrotehničkom fakultetu. Dopisni član JAZU bio je od 1960., a redoviti član HAZU od 1991. Umro je u Zagrebu 12. kolovoza 2003. 14. SVIBNJA 14. svibnja 1922. u Velikom Trgovišću se rodio akademik Franjo Tuđman, hrvatski povjesničar i političar, prvi predsjednik samostalne Hrvatske. Bio je sudionik antifašističke borbe, a 1961. kao general napustio je vojnu službu i postao direktor Instituta za historiju radničkog pokreta u Zagrebu. Povijesne znanosti doktorirao je 1965. Smijenjen je 1967., uhićen i osuđivan 1972. i 1981. Osnovao je 1989. Hrvatsku demokratsku zajednicu s kojom 1990. pobjeđuje na prvim demokratskim izborima te postaje hrvatski predsjednik. Vodio je proces osamostaljenja Hrvatske i obrane u Domovinskom ratu. Za redovitog člana HAZU izabran je 1992. Umro je u Zagrebu 10. prosinca 1999. 12. svibnja 12. svibnja 1879. u Kastvu se rodio hrvatski književnik i publicist akademik Milan Marjanović. Studirao je u Pragu na trgovačkoj akademiji te radio kao novinar i urednik u Karlovcu, Dubrovniku, Rijeci, Splitu i Beogradu. Pokrenuo je i uređivao desetak književnih časopisa i političkih listova. Jedan je od najistaknutijih pripadnika modernističkoga pokreta i uz Matoša vodeći književni kritičar hrvatske moderne. Pisao je članke, studije i polemike te pjesme, novele, romane i drame. Bio je i autor 22 dokumentarna filma Škole narodnog zdravlja. Redoviti član JAZU bio je od 1951., a od 1952. bio je predsjednik Jadranskog instituta. Umro je u Zagrebu 21. prosinca 1955. 13. SVIBNJA 13. svibnja 2005., u Krapinskim Toplicama je umro akademik Miroslav Šutej, hrvatski slikar i grafičar. Rodio se u Dugoj Resi 29. travnja 1936. Diplomirao je 1961. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu kod Marijana Detonija i bio suradnik Majstorske radionice Krste Hegedušić. Bio je profesor na Akademiji od 1978. Za redovitog člana HAZU izabran je 1997. Djela mu se odlikuju čistoćom koncepcije, maštovitošću kompozicije i visokom tehničkom kakvoćom pa se smatra da je ostvario najosebujniji opus u suvremenoj hrvatskoj umjetnosti. Formirao je svoj izraz u okviru op-arta (Bombardiranje očnoga živca, 1962.). Dizajnirao je grb Republike Hrvatske (1990.) i novčanice kune (1993.). 11. SVIBNJA 11. svibnja 2018., u Zagrebu je umro akademik Zlatko Bourek, hrvatski slikar, redatelj, crtač, scenograf i kostimograf. Rodio se u Požegi 4. rujna 1929. Diplomirao je kiparstvo na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1955. Kao kipar bio je prepoznatljiv po figurativnim kompozicijama s elementima groteske, ironije i humora stvarajući originalnu verziju fantastičnog realizma. Bavio se i crtanim filmom kao scenograf i redatelj. Bio je scenograf svjetski poznate serije animiranih filmova Profesor Baltazar u kojoj je, po uzoru na Rijeku, likovno osmislio mjesto radnje Baltazar-grad. Osim u Hrvatskoj, kao scenograf i kostimograf djelovao je i u uglednim kazalištima u Njemačkoj. Redoviti član HAZU postao je 2010., a od 2002. bio je član suradnik. 10. SVIBNJA 10. svibnja 1979. u Zagrebu je umro akademik Antun Augustinčić, hrvatski kipar. Diplomirao je na ALU u Zagrebu kod Ivana Meštrovića 1924. Jedan je od utemeljitelja likovne skupine Zemlja 1929. Od 1943. do 1945. sudjelovao je u antifašističkoj borbi, od 1946. živio je u Zagrebu gdje je od 1949. na ALU vodio majstorsku radionicu za kiparstvo, a te iste godine postao je član JAZU. Njegovi radovi: konjanička figura Józefa Piłsudskog (1937., Katowice 1990.), Spomenik maršalu Titu (1948., Kumrovec); konjanička figura Mir pred zgradom UN-a (1954., New York) i Spomenik Seljačkoj buni i Matiji Gupcu u Gornjoj Stubici (1973.), čine ga jednim od najvažnijih predstavnika hrvatskog psihološkog portretnog kiparstva. 9. svibnja 9. svibnja 1927. u Bochumu se rodio njemački kemičar Manfred Eigen, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1967. Završio je studij fizike i kemije u Göttingenu, od 1953. radio je u Institutu za fizikalnu kemiju Max Planck u Göttingenu kojem je bio ravnatelj od 1964., a od 1971. bio je na čelu Instituta za biofizikalnu kemiju Max Planck. Istraživao je regulacijske mehanizme enzimskih reakcija i uveo relaksacijske tehnike za istraživanje brzih kemijskih reakcija izazvanih kratkim energetskim udarima. Bio je jedan od organizatora Apela za mir u Hrvatskoj koji su 1991. potpisala 124 dobitnika Nobelove nagrade. Umro je u Göttingenu 6. veljače 2019. Za dopisnog člana HAZU izabran je 1992. 8. svibnja 8. svibnja 1893. u Novigradu Podravskom rodio se hrvatski botaničar akademik Ivo Pevalek. Diplomirao je i doktorirao na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1926. do 1963. bio je redoviti profesor botanike na Poljoprivredno-šumarskom fakultetu. Bavio se istraživanjima viših biljaka, gljiva i alga i dao značajan doprinos poznavanju sedrotvornih biljaka na primjeru Plitvičkih jezera i rijeke Krke. Svojim otkrićem da su vodene mahovine, alge i sedrene tvorevine presudne za jedinstvenu geomorfologiju Plitvičkih jezera jedan je od najzaslužnijih za njihovu zaštitu i proglašenje nacionalnim parkom 1949. Umro je u Zagrebu 9. siječnja 1967. Od 1927. do 1941. bio je dopisni a od 1960. redoviti član JAZU. 7. svibnja 7. svibnja 2017. u Zagrebu je umro akademik Mirko Tomasović, hrvatski književni povjesničar, teoretičar književnosti, romanist i prevoditelj. Rodio se 6. studenoga 1938. u Splitu. Diplomirao je komparativnu književnost i francuski jezik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a od 1971. do 1999. bio je profesor na Odsjeku za komparativnu književnost. Objavio je dvadesetak knjiga znanstveno-stručnog usmjerenja te petnaestak knjiga prepjeva poezije s talijanskog, francuskog, španjolskog i portugalskog jezika, među njima i epove Oslobođeni Jeruzalem Torquata Tassa te Luzitanci Luísa Vaza de Camõesa. Objavio je i pet knjiga o Marku Maruliću. Za redovitog člana HAZU izabran je 2000. 6. svibnja 6. svibnja 1922. u Zagrebu je umro hrvatski fizičar Vinko Dvořák. Rodio se 21. siječnja 1848. u Dušejovu u Češkoj. Diplomirao je fiziku i matematiku u Pragu 1871., a 1875. dolazi u Zagreb kao prvi redoviti profesor fizike na Sveučilištu u Zagrebu. Istaknuo se istraživanjima u području akustike, optike, hidrodinamike, elektrike te povijesti fizike, a napravio je i prve rendgenske snimke u Hrvatskoj. Njemu u spomen u fizici postoje pojmovi Dvořákove rotacijske sprave, Dvořákovo kolo, Dvořákov zvukomjer i Dvořákova stereokinetska pojava. Od 1881. do 1883. bio dekan Filozofskog fakulteta, a od 1883. do 1884. i rektor Sveučilišta. Za dopisnog člana JAZU izabran je 1883., a za pravog člana 1887. 4. svibnja 4. svibnja 1921. u Velikoj Pisanici kraj Bjelovara rodio se akademik Edo Murtić, jedan od najkreativnijih autora suvremenog hrvatskog slikarstva. U Zagrebu je završio Obrtnu školu te pohađao Likovnu akademiju. Isprva je slikao portrete, interijere i mrtve prirode u duhu kolorističkog intimizma i realizma, a nakon boravka u SAD-u i Kanadi prihvatio je apstraktni ekspresionizam. Grafikama i crtežima ilustrirao je književna djela te radio velike zidne dekoracije, mozaike, tapiserije, emajle, keramiku, plakate i scenografiju. Ostvario je 150 samostalnih i oko 300 skupnih izložbi na svim kontinentima. Bio je redoviti član HAZU od 1997. i voditelj Kabineta grafike. Umro je u Zagrebu 2. siječnja 2005. 3. svibnja 3. svibnja 1925. u Zagrebu se rodio akademik Vladimir Devidé, hrvatski matematičar, japanolog i književnik. Diplomirao je 1951. na Građevinskom odsjeku Tehničkog fakulteta u Zagrebu te radio kao profesor na Katedri za matematiku najprije na Elektrotehničkom fakultetu, a zatim Strojarsko-brodograđevnom fakultetu. Bavio se ponajviše matematičkom logikom, teorijom skupova, apstraktnom algebrom. Autor je i više djela za popularizaciju matematike. Stručno se usavršavao u Japanu i bio veliki promotor japanske kulture u Hrvatskoj i autor haiku pjesama. Redoviti član HAZU bio je od 1990., a od 1973. bio je izvanredni član. Umro je u Zagrebu 22. kolovoza 2010. 1. svibnja 1. svibnja 1819. u Staroj Rači kraj Bjelovara rodio se hrvatski književnik Ivan Trnski. Bio je jedan od najistaknutijih sudionika hrvatskoga narodnoga preporoda i tijekom 75 godina književnog djelovanja ostao je uglavnom vjeran početnoj preporodno-romantičarskoj orijentaciji. U njegovu lirskom opusu prevladavaju romantičarski intonirane ljubavne i rodoljubne pjesme, prigodnice te religiozna lirika, a pisao je i epsku poeziju, pripovijesti i putopise te prevodio je engleskog, njemačkog, ruskog, češkog i poljskog jezika. Od 1901. do smrti 30. lipnja 1910. bio je prvi predsjednik Društva hrvatskih književnika. Od 1899. bio je počasni član JAZU. 30. travnja 30. travnja 2015. u Zagrebu je umro akademik Vladimir Ibler, istaknuti stručnjak za međunarodno pravo. Rodio se u Zagrebu 25. lipnja 1913. Studirao je pravo u Beogradu i Zagrebu, gdje je diplomirao 1937., a 1938. i doktorirao. Sveučilišnu karijeru počeo je 1947. na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu gdje je predavao do 1983. Za člana suradnika Akademije izabran je 1977., 1986. postao je izvanredni, a 1991. redoviti član HAZU. Dao je izniman doprinos na području međunarodnog javnog prava i međunarodnih odnosa te bio jedan od kreatora suvremenog međunarodnog prava mora. 29. travnja 29. travnja 1861. Hrvatski sabor prihvatio je prijedlog đakovačkog i srijemskog biskupa Josipa Jurja Strossmayera o osnutku Jugoslavenske (danas Hrvatske) akademije znanosti i umjetnosti te se 29. travnja slavi kao dan HAZU. Akademija je dobila jugoslavensko ime jer je prema Strossmayerovoj zamisli trebala biti institucija svih južnih Slavena, uključujući i Bugare, no to se nije ostvarilo pa je Jugoslavenska akademija po svom sastavu i djelovanju od početka bila hrvatska. Nakon što je austrijski car i hrvatski kralj Franjo Josip 4. ožujka 1866. potvrdio Akademijina pravila, Sabor je 12. ožujka iste godine izabrao njenih prvih 16 članova koji su se prvi put sastali 26. svibnja 1866., čime je Akademija počela s radom. 27. TRAVNJA 27. travnja 1882. u Zagrebu je umro hrvatski prirodoslovac i liječnik Josip Kalasancije Schlosser. Rođen je u Jindřichovu u Češkoj 25. siječnja 1808. Završio je studij medicine u Beču, a u Hrvatsku je došao 1836. kao privatni liječnik. Zatim je službovao kao kupališni liječnik u Varaždinskim Toplicama (1838.–1844.), kao županijski liječnik u Križevcima (1844.–1854.¸te od 1861.–1864.) i Zagrebu (1854.–1861.) a od 1864. do smrti 1882. kao praliječnik Trojedne kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Zaslužan je za unapređivanje onodobnoga javnog zdravstva, a poznat je po istraživanjima biljnoga i životinjskoga svijeta Hrvatske pa se smatra osnivačem znanstvene botanike u Hrvatskoj. Schlosser je 1866. bio među prvim izabranim članovima JAZU i prvi predstojnik Matematičko-prirodoslovnoga razreda. 25. TRAVNJA 25. travnja 1927. u Senju je rođen hrvatski jezikoslovac akademik Milan Moguš. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je 1953., a doktorirao 1962. tezom Današnji senjski govor. Bio je asistent u Institutu za jezik (od 1953.), a sveučilišnu karijeru započeo je 1956. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, od 1975. kao redoviti profesor. Od 1965. do umirovljenja 1992. bio je šef Katedre za dijalektologiju i povijest hrvatskoga jezika, a od 1983. do 1992. predstojnik Zavoda za lingvistiku Filozofskoga fakulteta. Godine 1977. izabran je za izvanrednog, a 1986. za redovitog člana Akademije u kojoj je obavljao sve vodeće dužnosti. Od 1991. do 1997. bio je glavni tajnik, od 1998. do 2003. potpredsjednik, a od 2004. do 2010. predsjednik HAZU. Umro je u Zagrebu 19. studenog 2017. 20. TRAVNJA 20. travnja 1816. u Sobotištu u Slovačkoj rođen je hrvatski jezikoslovac i publicist Bogoslav Šulek. Studij teologije i prava završio je u Požunu, a u Hrvatsku se doselio 1838., naučio hrvatski, pridružio hrvatskim preporoditeljima te se potpuno uključio u javni život Hrvatske i dao golem doprinos razvoju kulture, znanosti i gospodarstva. Objavio je više od 200 naslova najraznovrsnije tematike i bio urednik vodećih novina i časopisa (Danice 1843.–1846., Novina Horvatskih, Slavonskih i Dalmatinskih 1846.–1848., Slavenskog juga 1849.–1850., Pozora 1865.–1866.). Njegov politički spis Šta naměravaju Iliri (1844.) programska je osnova Hrvatskog narodnog preporoda. Najznačajniji je po svom doprinosu stvaranju hrvatskog znanstvenog i vojnog nazivlja, a stotine njegovih riječi i danas se koriste u hrvatskom jeziku. (više…) 18. TRAVNJA 18. travnja 1874. u Ogulinu je rođena hrvatska književnica Ivana Brlić-Mažuranić, prva žena koja je postala članica današnje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Bila je kći pravnika Vladimira Mažuranića, predsjednika Akademije od 1918. do 1921., te unuka pjesnika i bana Ivana Mažuranića. Živjela je u zagrebu od 1878. do 1892., a nakon udaje za političara Vatroslava Brlića preselila se u Slavonski Brod. Pisala je pjesme, pripovijetke, romane, basne i bajke, eseje i članke te se bavila prevodilačkim i redaktorskim radom. Godine 1902. objavila je zbirku pripovijedaka i pjesama za djecu Valjani i nevaljani, a 1905. i knjigu Škola i praznici. Jedinu samostalnu pjesničku zbirku Slike objavila je 1912., 1913. roman Čudnovate zgode šegrta Hlapića, a 1937. roman Jaša Dalmatin, potkralj Gudžerata. (više…) 8. TRAVNJA 8. travnja 1915. rođen je akademik Ivan Supek (Zagreb, 1915. – Zagreb, 2007.), fizičar, sveučilišni profesor, filozof, književnik i humanist, predsjednik HAZU od 1991. do 1997. Svojim djelom i djelovanjem bio je jedan od najistaknutijih znanstvenika i intelektualaca XX. stoljeća. Po postignuću doktorata iz fizike i filozofije na Sveučilištu u Leipzigu (1940.) kod fizičara i nobelovca Wernera Heisenberga, s kojim do 1943. radi na području kvantne teorije polja, Supek se vratio u Zagreb, uspostavio Katedru teorijske fizike i vodio grupu studenata koji fiziku podižu na europsku razinu. Vodio je izgradnju i osnovao Institut Ruđer Bošković (1950.), te osam godina bio njegov direktor. Po izboru za rektora (1969.), proveo je reformu Sveučilišta, i inicirao osnivanje međunarodnoga Interuniverzitetskog centra u Dubrovniku (1972.). (više…) 2. TRAVNJA 2. travnja 1888., u Hvaru je rođen hrvatski povjesničar i arheolog Grga Novak. Proučavao je povijest u širokom rasponu od starog do novog vijeka. Njegova arheološka istraživanja na Hvaru u Grapčevoj i Markovoj špilji rezultirala su otkrićem nove neolitičke Hvarske kulture na Jadranu. Proučavao je doba grčke kulture na Jadranu i rimske vladavine u Dalmaciji te stari Istok, osobito Egipat. Osobitu je pozornost posvetio povijesti dalmatinskih gradova i pojedinim pitanjima iz njihove prošlosti. Proučavao je i razdoblje hrvatskog narodnog preporoda u Dalmaciji te u nekoliko studija i monografija obradio istaknute povijesne ličnosti. Bio je redoviti profesor povijesti starog vijeka na Filozofskom fakultetu (više…) 1. TRAVNJA 1. travnja 1824. u Krašiću je rođen Josip Torbar, hrvatski prirodoslovac, svećenik i političar. Od 1854. bio je profesor fizike i prirodopisa u novootvorenoj Realnoj gimnaziji u Zagrebu, gdje je u dva navrata bio i ravnatelj. Bavio se biologijom, geologijom, meteorologijom, poviješću i popularizacijom znanosti. S Vatroslavom Jagićem i Franjom Račkim pokrenuo je 1864. časopis Književnik, preteču Rada JAZU, a bio je i urednik Katoličkog lista (1854.) i Gospodarskog lista (1868.–1872.). Za zastupnika u Hrvatskom saboru biran je 1861., 1865. i 1875. Bio je jedan od prvih 12 članova JAZU, izabran 1866., a zatim je bio Akademijin tajnik (1872. – 1874.), predstojnik Matematičko-prirodoslovnoga razreda (1887. – 1889.) (više…) 31. OŽUJKA 31. ožujka 1943., u Zagrebu je umro hrvatski filolog Franjo Fancev. Rodio se u Virju 24. rujna 1882. Studirao je slavistiku i romanistiku u Zagrebu i Beču, gdje je 1907. i doktorirao. Od 1908. je bio knjižničar, a od 1919. do 1927. ravnatelj Sveučilišne knjižnice u Zagrebu, koju je profilirao kao nacionalnu i sveučilišnu ustanovu za duže razdoblje i organizirao na suvremenim načelima. Od 1926. bio je profesor starije hrvatske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 1937. do 1939. bio je predsjednik Društva hrvatskih književnika. Od 1925. bio je dopisni član Akademije, od 1929. izvanredni pravi član, a godine 1940. izabran je za redovitog člana. Od 1926. do 1943. bio je Akademijin gospodarski tajnik. 26. OŽUJKA 26. ožujka 1900. u Mariboru je rođen hrvatski slikar Oton Postružnik. Školovao se Parizu, a diplomirao 1927. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. Crtanje studira kod prof. Maksimiljana Vanke, slikarstvo kod prof. Ljube Babića, a grafiku kod Tomislava Krizmana. Bio je jedan od prvih studenata koje je Hinko Juhn podučavao tehnici keramike. Kao umjetnik javio se ciklusom Groteske (1925.–1927.) kojim najavljuje svoj snažan socijalni angažman, a bio je jedan od idejnih začetnika i suosnivača udruženja umjetnika Zemlja. 1950. izabran je za profesora na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, gdje djeluje sve do 1970. godine. Za redovitog člana Akademije izabran je 1965. Nakon čestih boravaka u Dalmaciji počeo je slikati krajolike žarkim i otvorenim bojama, a kasnije se bavio i apstraktnim slikarstvom. Umro je u Zagrebu 21. siječnja 1978. 28. VELJAČE 28. veljače 1901., u Portlandu je rođen američki kemičar Linus Pauling, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1954. i Nobelove nagrade za mir 1962., počasni član HAZU od 1994., a dopisni član od 1966. Znanstvenu karijeru započeo je istraživanjem kristalnih struktura difrakcijom rendgenskih zraka. Nakon Drugog svjetskog rata kao istaknuti znanstvenik započeo je kampanju protiv atomske bombe i bio jedan od osnivača pokreta protiv pokusa s nuklearnim naoružanjem. 1991. godine potpisao je Apel nobelovaca za mir u Hrvatskoj. Umro je u Big Suru u Kaliforniji 19. kolovoza 1994. 27. VELJAČE 27. veljače 2002., u Zagrebu je umro hrvatski kipar akademik Kosta Angeli Radovani. Rodio se u Londonu 6. listopada 1916. Studirao je kiparstvo na akademiji Brera u Milanu 1934.–1938. i povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1939. Modelirao je aktove, portrete i figuralne kompozicije, bavio se medaljerstvom, spomeničkom plastikom, crtežom i grafikom. Napravio je 400 portreta i skoro isto toliko portretnih medalja, preko 800 malih figura (sitna plastika ) i 20-tak “Dunja”. Ime “Dunja” je ideja odloženog voća koje zrije, žensko tijelo shvaćao je kao počelo postojanja i fokus trajanja. Od 1992. bio je redoviti član HAZU. Autor je rektorskog lanca Sveučilišta u Zagrebu s 14 srebrnih medalja na kojima su reljefni portreti četrnaestorice najvećih mislilaca i znanstvenika hrvatske povijesti. 25. VELJAČE 25. veljače 1906., u Bad Honnefu u Njemačkoj rodio se akademik Boris Papandopulo, hrvatski skladatelj i dirigent. Po majci Maji Strozzi Pečić pripadao je uglednoj kazališnoj i glazbenoj obitelji Strozzi. Pisao je za sva glazbena područja: orkestralnu, koncertantnu i komornu glazbu (od toga 6 gudačkih kvarteta, Concerto da camera i dr.), solističke skladbe, glazbeno-scenska djela i kantate, filmsku glazbu (npr. Bakonja fra Brne F. Hanžekovića, 1951; Pustolov pred vratima Š. Šimatovića, 1961), sakralne skladbe (Hrvatska misa u d molu, Muka gospodina našega Isukrsta, Osorski requiem i dr.) te skladbe za glas ili zbor (Ljubavne pjesme, Svatovske, Dodolice i dr.). Njegov opus pripada u sam vrh hrvatske umjetničke glazbe 20. stoljeća. Za redovitog člana JAZU izabran je 1965. Umro je u Zagrebu 16. listopada 1991. 0 događanja u 2021. 0 redovita člana 0 godina od osnivanja 0 objavljena naslova PRIJAVITE SE NA NAŠ OBAVJESNIK/NEWSLETTER! Budite u toku s našim događanjima i primajte više informacija o nama i našim aktivnostima. Vaše ime Vaš email Pročitao/la sam i slažem se sa pravilima privatnosti Leave this field empty if you're human: Hrvatska Akademija znanosti i umjetnosti Trg Nikole Šubića Zrinskog 11 10000 Zagreb Centrala: +385 (0)1 48 95 111 Faks: +385 (0)1 48 19 979 E-mail: kabpred@hazu.hr OIB 61989185242 IBAN ŽIRO RAČUNA: DRŽAVNI PRORAČUN HR1210010051863000160 KORISNI LINKOVI * Javna nabava * Znanstvene i umjetničke sastavnice HAZU * Razredi * Kontakt * Adresar * Pravo na pristup informacijama * Pristupačnost * Politika kolačića KORISNI LINKOVI * Kalendar događanja * Glasnik HAZU * Izložbe * DIZBI * Zaklada HAZU * Pretraga WEBMAIL LOGIN PRATITE NAS Facebook-f Copyright 2014. – 2022. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti Dizajn i programiranje: Prospekt d.o.o. Ova web stranica koristi kolačiće za pružanje boljeg korisničkog iskustva i funkcionalnosti. Nastavkom korištenja naše web stranice pristajete na upotrebu kolačića. Više od politici zaštite osobnih podataka pročitajte ovdje. Više o politici kolačićaPRIHVAĆAM Manage consent Zatvori PRIVACY OVERVIEW This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the ... Spremi i prihvati